11.05.26

Справа № 635/2300/26
Провадження № 2/635/4646/2026
Р І Ш Е Н Н Я
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 травня 2026 року       смт. Покотилівка 
Харківський районний суд Харківської області у складі:
головуючого судді - Савченка Д.М.,
секретар судового засідання – Устіч О.Л.,
позивач – ОСОБА_1 ,
представник позивача – адвокат Ковальова Наталія Миколаївна, 
відповідач –  ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,- 
ВСТАНОВИВ:
Представник ОСОБА_1 -адвокат Ковальова Наталія Миколаївна звернулась до Харківського районного суду Харківської області з позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просить суд розірвати шлюб, укладений між позивачем та відповідачем, зареєстрований 22.11.2025 року Першим відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис №2437; після розірвання шлюбу змінити прізвище на дошлюбне « ОСОБА_3 »; судові витрати віднести за рахунок відповідача.
В обґрунтування позовних вимог зазначає, що 22.11.2025 року Першим відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис №2437, між сторонами зареєстровано шлюб. Неповнолітніх спільних дітей сторони не мають. Спільне життя у сторін не склалось через різні погляди на шлюб та сім`ю, шлюбні відносини фактично припинені, спільне господарство фактично не ведеться.
Відповідачем надано відзив на позовну заяву,в якому відповідач зазначає, що позивач перебуває на 8 місяці вагітності. Вважає, що розірвання шлюбу є недоцілим, просив надати строк на період вагітності та протягом одного року після народження дитини.
Представник позивача надала заперечення, в яких зазначила, що підставою звернення позивачки до суду з позовом було фактичне припинення шлюбних відносин сторін з грудня 2025 року. Сімейні відносини між сторонами припинені остаточно та не відновлювались. Спільне проживання та ведення спільного господарства сторони не здійснюють, живуть за окремими адресами, між сторонами відсутні взаєморозуміння, довіра та взаємна повага, що є необхідними складовими сімейних відносин. Просила не надавати строк на примирення.
Позивач та його представник у судове засідання не з`явились, повідомлялись своєчасно і належним чином, в позовній заяві представник позивача просив розгляд справи провести без його участі. 
Відповідач у судове засідання не з`явився, повідомлявся своєчасно і належним чином, причини неявки суду не повідомив.
Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 11.03.2026 року відкрито провадження у вказаній справі за правилами спрощеного позовного провадження.
В судовому засіданні 11.05.2026 відмовлено в задоволенні клопотання позивача про виклик свідків.
Щодо надання строку на примирення суд зазначає наступне.
Згідно ст. 111 СК України, суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.
Проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. 
Згідно п. 4 ч. 1 ст. 251 ЦПК України, суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку на примирення.
Відповідно до ч.7 ст.240 ЦПК України у справі про розірвання шлюбу суд може зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців.
Суд, врахувавши конкретні обставини справи, зокрема перебування даної справи в провадженні суду два місяці, що ну думку суду є достатнім строком для примирення сторін, категоричне заперечення сторони позивача проти зупинення провадження, вважає відсутніми підстави для надання строку на примирення та зупинення провадження у справі. 
Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами.
Сторони перебувають у шлюбі, який зареєстрований 22.11.2025 року Першим відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис №2437.
Під час державної реєстрації шлюбу позивач змінила прізвище з « ОСОБА_3 » на « ОСОБА_4 ».
Спільне життя у сторін не склалось через різні погляди на шлюб та сім`ю, шлюбні відносини фактично припинені, спільне господарство фактично не ведеться. 
За змістом положень ч. 1 ст.24 СК України та ст. 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Частинами 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Згідно з ст. 112 СК України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, коли буде встановлено, що подальше сімейне життя подружжя і зберігання шлюбу буде суперечити одному з них, інтересам їх дітей, що має суттєве значення.
Суд вважає необхідним зазначити, що п.5 ч.4 ст.185 ЦПК України, яким передбачалось повернення позовної заяви про розірвання шлюбу в разі, якщо така заява подана під час вагітності дружини або до досягнення дитиною одного року без дотримання вимог, встановлених Сімейним кодексом України, виключено на підставі Закону № 4073-IX від 20.11.2024}.
Суд, з`ясувавши причини розірвання шлюбу та фактичні взаємовідносини подружжя, вважає подальше сімейне життя подружжя і збереження сім`ї неможливим, а тому приходить до висновку про задоволення позову.
Відповідно до ч.1 ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Суд вважає за необхідне, враховуючи клопотання сторони позивача, після розірвання шлюбі змінити прізвище позивача на дошлюбне « ОСОБА_3 ».
Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, а саме судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 1064,96 гривень.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 12, 81,141, 247, 263-265, ЦПК України, суд, -
ВИРІШИВ :
У задоволенні клопотання  ОСОБА_2 про надання строку на примирення– відмовити.
Позовну заяву  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити повністю. 
Шлюб між  ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 22.11.2025 року Першим відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис №2437,-розірвати.
Після розірвання шлюбу прізвище позивача змінити на дошлюбне ОСОБА_5 .
Стягнути з  ОСОБА_2  на користь  ОСОБА_1  суму судового збору в розмірі 1064 (одна тисяча шістдесят чотири) гривні 96 коп.
Рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .
Відповідач: ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Суддя            Д.М. Савченко