Справа № 127/2208/26
Провадження № 22-ц/801/1526/2026
Категорія: 44
Головуючий у суді 1-ї інстанції Медяна Ю. В.
Доповідач:Сало Т. Б.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 червня 2026 року	Справа № 127/2208/26	м. Вінниця	

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів: головуючого судді Сала Т.Б., суддів: Берегового О.Ю., Шемети Т.М., секретар Кулішко Б.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області від 28 квітня 2026 року про призначення експертизи, постановлену суддею Медяною Ю.В., в цивільній справі за позовом  ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування вартості витрат,
встановив:
У січні 2026 року ОСОБА_2 звернувся до суду із позовом до  ОСОБА_1 , в якому просив стягнути з останнього на його користь 500 000 гривень у відшкодування вартості витрат, здійснених ним невід`ємних поліпшень квартири під номером АДРЕСА_1 .
Позовні вимоги мотивовані тим, що рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 16 травня 2025 року у справі №127/19230/22 задоволено позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коновалова Е.А., приватний нотаріус Вінницького міського нотаріального округу Бєлая О.М., приватний нотаріус Вінницького міського нотаріального округу Білоус О.Б., про визнання недійсною довіреності, визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, витребування квартири.
Визнано недійсними довіреність від 05 грудня 2017 року, посвідчену приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Коноваловою Е.А., реєстр №1077, за якою ОСОБА_1 уповноважив ОСОБА_3 розпоряджатися належною йому на праві особистої приватної власності квартирою АДРЕСА_1 , а також договір купівлі-продажу цієї квартири, укладений 15 грудня 2017 року між ОСОБА_1 , від імені якого діяв представник по довіреності ОСОБА_3 , та ОСОБА_4 .. Витребувано у ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 цю квартиру.
Позивач вказує, що на підставі договору купівлі-продажу від 10 січня 2018 року він купив у ОСОБА_4 вказану вище квартиру, а тому він є добросовісним набувачем і має право на пред`явлення вимог до продавця про відшкодування збитків з передбачених ст. 661 ЦК України підстав, а також до власника майна – щодо відшкодування суми, на яку збільшилася вартість майна після його поліпшення.
Виходячи з наявних доказів, вартість виконаних ремонтних робіт та здійснених поліпшень, які безпосередньо вплинули на ринкову вартість спірної квартири, позивач попередньо оцінює суму до стягнення у 500 000 гривень. Вказано, що з метою об`єктивного та всебічного з`ясування обставин справи, а також для визначення фактичної вартості виконаних робіт і розміру збільшення вартості спірного майна внаслідок здійснених поліпшень, сторона позивача подасть клопотання про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи. 
До позовної заяви додано клопотання про призначення судової експертизи, в якому ОСОБА_2 просив призначити у даній справі судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання:
1) Який обсяг та вартість фактично виконаних будівельних робіт з ремонту квартири за адресою: АДРЕСА_2 , а саме:
- демонтаж та встановлення вхідних та міжкімнатних дверей;
- демонтаж та встановлення віконних коробок та пластикових підвіконних дощок;
- заповнення балконних прорізів;
- розбирання дощатого та керамічного покриття підлоги;
- влаштування тепло-, паро- та звукоізоляції в квартирі;
- влаштування цементних стяжок;
- влаштування покриттів підлоги з ламінату та керамічних покриттів;
- поліпшене штукатурення та фарбування стін;
- поклейка шпалер та облаштування стін керамічним покриттям;
- монтаж натяжної стелі;
- прокладання каналізаційних трубопроводів, трубопроводів водопостачання;
- встановлення сантехніки та опалювальних радіаторів;
- прокладання трубопроводів опалення;
- монтаж колекторної шафи, розеток та вимикачів;
- монтаж електропроводки;
- монтаж світильників у підвісних стелях;
- інших супутніх робіт.
Заявником зазначено, що для визначення реального обсягу та вартості фактично виконаних будівельних робіт з ремонту квартири з`явилася необхідність у проведенні експертизи. 
Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 10 лютого 2026 року відкрито провадження у даній справі.
01 квітня 2026 року від ОСОБА_1 надійшов відзив на позовом разом із запереченнями на клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи через його необґрунтованість.
24 квітня 2026 року від ОСОБА_2 надійшло клопотання про призначення експертизи (уточнене), в якому він просив призначити у даній справі судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання: 
1) Яка ринкова вартість невід`ємних поліпшень квартири за адресою: АДРЕСА_2 , виконаних після 10 січня 2018 року, що не можуть бути відокремленими від самої квартири, за рахунок яких збільшилась вартість цієї квартири внаслідок проведення таких ремонтно-будівельних робіт станом на дату проведення експертизи, а саме:
- демонтаж та встановлення міжкімнатних дверей ;
- заповнення балконних прорізів; 
- розбирання дощатого та керамічного покриття підлоги; 
- влаштування тепло-, паро- та звукоізоляції- в квартирі; 
- влаштування цементних стяжок; 
- влаштування покриттів підлоги з ламінату та керамічних покриттів; 
- демонтаж штукатурного покриття стін; 
- нанесення штукатурення та фарбування стін; 
- поклейка шпалер та облаштування стін керамічним покриттям; 
- монтаж натяжної стелі; 
- прокладання каналізаційних трубопроводів, трубопроводів водопостачання;
- встановлення сантехніки;
- прокладання трубопроводів опалення;
- монтаж колекторної шафи, розеток та вимикачів;
- монтаж електропроводки;
- монтаж світильників у підвісних стелях;
- монтаж газового лічильника та лічильників води; 
- інших супутніх робіт. 
2) Яка різниця між ринковою вартістю квартири за адресою: АДРЕСА_2 , без урахування невід`ємних поліпшень, виконаних після 10.01.2018 року і її ринковою вартістю з урахуванням таких поліпшень станом на дату проведення експертизи?
Вказане клопотання мотивоване тим, що обсяг фактично виконаних будівельних робіт з ремонту згаданої квартири свідчить про здійснення позивачем невід`ємних поліпшень об`єкта нерухомого майна, що збільшило її ринкову вартість. Зазначені поліпшення виникли у зв`язку із виконанням комплексу будівельних, ремонтно-відновлювальних та оздоблювальних робіт, внаслідок чого відбулося підвищення споживчих властивостей квартири, її технічного стану та ринкової вартості. Перелік виконаних робіт наводиться не як самостійна характеристика обсягу будівництва, а як підтвердження характеру та складу здійснених невід`ємних поліпшень, і є необхідним для проведення будівельно-технічної (оціночної) експертизи з метою правильного визначення вартості квартири до поліпшення, зокрема, після нього.
Для визначення реальної вартості витрат, здійснених позивачем невід`ємних поліпшень квартири, на яку збільшилась її вартість, з`явилась необхідність у проведенні судової будівельно-технічної експертизи. На виконання вимог ухвали суду від 02 квітня 2026 року до суду подано матеріали інвентаризаційної справи, що містять вихідні дані, необхідні для проведення експертизи. Зокрема, надано технічний паспорт на квартиру, а також витяг з Реєстру будівельної діяльності щодо проведеної технічної інвентаризації. З наданих матеріалів вбачається, що об`єктом дослідження є квартира загальною площею 48,1 кв.м, житловою площею 26,9 кв.м, розташована на 3 поверсі, забезпечена інженерними мережами, із відповідними конструктивними характеристиками будівлі. Вказані документи містять відомості про технічний стан, площі, планувальні рішення, інженерне забезпечення та інші характеристики об`єкта нерухомого майна, що є необхідними вихідними даними для проведення експертного дослідження. Таким чином, вимоги суду щодо надання вихідних даних для проведення судової будівельно-технічної експертизи виконані в повному обсязі. Встановлення вартості невід`ємних поліпшень квартири потребує спеціальних знань у галузі будівництва та оцінки майна і можливе виключно шляхом проведення судової будівельно-технічної експертизи.
Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 28 квітня 2026 року задоволено клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Гаврилюка О.В. про призначення експертизи та призначено у даній справі судову будівельно-технічну експертизу, виконання яких доручено судовим експертам Товариства з обмеженою відповідальністю «Подільський центр судових експертиз».
Перед експертами поставлено питання:
- яка ринкова вартість невід`ємних поліпшень квартири за адресою: АДРЕСА_2 , виконаних після 10 січня 2018 року, що не можуть бути відокремленими від самої квартири, за рахунок яких збільшилась вартість цієї квартири внаслідок проведення таких ремонтно-будівельних робіт станом на дату проведення експертизи, а саме: демонтаж та встановлення міжкімнатних дверей; заповнення балконних прорізів; розбирання дощатого та керамічного покриття підлоги; влаштування тепло-, паро- та звукоізоляції в квартирі; влаштування цементних стяжок; влаштування покриттів підлоги з ламінату та керамічних покриттів; демонтаж штукатурного покриття стін; нанесення штукатурення та фарбування стін; поклейка шпалер та облаштування стін керамічним покриттям; монтаж натяжної стелі; прокладання каналізаційних трубопроводів, трубопроводів водопостачання; встановлення сантехніки; прокладання трубопроводів опалення; монтаж колекторної шафи, розеток та вимикачів; монтаж електропроводки; монтаж світильників у підвісних стелях; монтаж газового лічильника та лічильників води; інших супутніх робіт?;
- яка різниця між ринковою вартістю квартири за адресою: АДРЕСА_2 , без урахування невід`ємних поліпшень, виконаних після 10 січня 2018 року і її ринковою вартістю з урахуванням таких поліпшень станом на дату проведення експертизи?
Попереджено експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.
Витрати за проведення експертизи покладено на позивача.
Провадження у справі зупинено до отримання висновку експертизи.
Не погодившись із вказаною ухвалою, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
У скарзі зазначає, що у мотивувальній частині ухвали судом не наведено жодних мотивів, за яких суд прийшов до висновку про необхідність призначення експертизи у даній справі, не наведено жодних мотивів відхилення письмових заперечень сторони відповідача на клопотання про призначення експертизи. Суд, дублюючи питання, які позивач навів у клопотанні, не зазначив жодних обставин, які мав би підтвердити висновок експерта. З позову вбачається, що позивач саме в порядку ч. 4 ст. 390 ЦК України звернувся до суду з вимогою стягнути з відповідача на користь позивача 500 000 гривень у відшкодування вартості витрат, здійснених ним невід`ємних поліпшень квартири. Позивач не ставить вимогу про відшкодування вартості витрат, на яку збільшилася вартість майна. Судом залишено поза увагою, що заявлене позивачем перше питання немає жодного правового значення для встановлення обставин, за яких може мати місце застосування до спірних правовідносин вимог ч. 4 ст. 390 ЦК України. Позивачем не надано жодних доказів, з яких можна було б встановити будь-які вихідні дані, пов`язані з наведеними у позові роботами, не надав доказів щодо періоду проведення таких робіт, не зазначив про наявність таких документів та не ініціював витребування таких документів. Сторона відповідача звертала увагу на визначену позивачем дату та наполягала на визначенні чіткої дати початку здійснення поліпшень та дати закінчення таких поліпшень. Правове значення в даній категорії справи має визначення різниці між ринковою вартістю майна до проведення ремонтних робіт та після проведення таких робіт.
У поданому на апеляційну скаргу відзиві ОСОБА_2 просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції – без змін.
Апеляційний суд, перевіривши законність і обґрунтованість ухвалу суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги дійшов до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Встановлено, що на розгляді суду перебуває справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування вартості витрат, здійснених на поліпшення квартири під номером АДРЕСА_1 . 
За результатами розгляду справи ОСОБА_2 просить стягнути з ОСОБА_1 на його користь кошти в загальному розмірі 500 000 гривень – сума, у яку позивач попередньо оцінив вартість виконаних ремонтних робіт та здійснених поліпшень.
Зі змісту позову слідує, що ОСОБА_2 звернувся до суду із позовом про відшкодування вартості здійснених невід`ємних поліпшень на підставі ч.4 ст. 390 ЦК України: добросовісний набувач (володілець) має право залишити собі здійснені ним поліпшення майна, якщо вони можуть бути відокремлені від майна без завдання йому шкоди; якщо поліпшення не можуть бути відокремлені від майна, добросовісний набувач (володілець) має право на відшкодування здійснених витрат у сумі, на яку збільшилася його вартість.
Предметом доказування у вказаній справі є сума здійснених позивачем витрат, на яку збільшилася вартість квартири.
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.
Частиною третьою статті 12, частинами першою, п`ятою, шостою статті 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Однак, відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно зі статтею 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, в тому числі, висновками експертів.
У процесі розгляду справи ОСОБА_2 було заявлено клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи із скорегованими запитаннями для визначення реальної вартості витрат та здійснених позивачем невід`ємних поліпшень квартири, на яку збільшилась її вартість.
Оскільки для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання, суд першої інстанції дійшов висновку про наявність підстав для призначення судової будівельно-технічної експертизи.
Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).
За змістом частини другої статті 102 ЦПК України, предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.
Відповідно до положень ч. 1, 4 та 5 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;  2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом, а учасники справи можуть запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.
Статтею 104 ЦПК України встановлені вимоги до змісту ухвали про призначення експертизи, згідно яких в ухвалі про призначення експертизи суд зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.
Судова експертиза повинна призначатися для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі.
Відповідно до пп. 1.2.2. п.1.2 розділу І Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5, різновидом інженерно-технічної експертизи є будівельно-технічна експертиза.
За змістом п.п.5.1 п. 5 розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України 08 жовтня 1998 року №53/5, основними завданнями будівельно-технічної експертизи є:
- визначення відповідності розробленої проектно-технічної та кошторисної документації вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва;
- визначення відповідності виконаних будівельних робіт та побудованих об`єктів нерухомого майна (будівель, споруд тощо) проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва;
- визначення відповідності виконаних будівельних робіт, окремих елементів об`єктів нерухомого майна, конструкцій, виробів та матеріалів проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва;
- визначення, перевірка обсягів і вартості виконаних будівельних робіт та складеної первинної звітної документації з будівництва та їх відповідність проектно-кошторисній документації, вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва;
- визначення групи капітальності, категорії складності, ступеня вогнестійкості будівель і споруд та ступеня будівельної готовності незавершених будівництвом об`єктів;
- визначення технічного стану будівель, споруд та інженерних мереж, причин пошкоджень та руйнувань об`єктів та їх елементів;
- визначення вартості будівельних робіт, пов`язаних з переобладнанням, усуненням наслідків залиття, пожежі, стихійного лиха, механічного впливу тощо;
- визначення можливості та розробка варіантів розподілу (виділення частки; порядку користування) об`єктів нерухомого майна.
Національне законодавство, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, встановлює обов`язок суду щодо сприяння учасникам судового процесу в реалізації їх права на здобуття доказів у справі зокрема шляхом забезпечення можливості належним чином приймати участь у судовому провадженні. Таке право сторін становить складову частину права на справедливий суд в розумінні ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод та є непорушним.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 01 червня 2006 року у справі «Дульський проти України» зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів з`ясування або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.
Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 129 Конституції України, однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.
Апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції, з огляду на предмет та підстави позову, дійшов обґрунтованого висновку про задоволення клопотання позивача про призначення експертизи, оскільки для з`ясування обставин справи необхідні спеціальні знання.
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 березня 2021 року у справі №766/8694/16-ц (провадження № 61-35681св18) вказано, що: 
«З урахуванням приписів частин третьої і четвертої статті 390 ЦК України кінцевий набувач може заявити до власника спірного нерухомого майна позов про відшкодування здійснених з часу, з якого власникові належить право на його повернення, необхідних витрат на утримання та збереження витребуваного майна, а у разі здійснення поліпшень цього майна, які не можна відокремити від нього без завдання йому шкоди, - позов про відшкодування здійснених витрат у сумі, на яку збільшилася вартість спірного нерухомого майна. Зазначені висновки відповідають правовій позиції Верховного Суду України, яка викладена у постанові від 07 вересня 2016 року, провадження № 6-389цс16, та Великої Палати Верховного Суду, яка викладена у постанові від 29 травня 2019 року у справі № 367/2022/15-ц, провадження № 14-376цс18.
Суди попередніх інстанцій встановили, що позивач за власні кошти здійснила ремонт квартири, внаслідок чого збільшилася вартість поліпшеного майна, яке неможливо відокремити від майна без його ушкоджень. У подальшому квартира була набута у власність з поліпшеними експлуатаційними характеристиками, які не можливо відокремити і повернути позивачу в натурі, тому колегія суддів погоджується з висновками про стягнення з власника вартості невідокремлених поліпшень, пропорційно збільшенню вартості майна внаслідок цих поліпшень відповідно до вимог частини четвертої статті 390 ЦК України».
Тобто до відшкодування у даній категорії справи підлягає сума, на яку збільшилася вартість майна після його поліпшення, а відтак поставлені на вирішення експертів питання правильно визначені судом.
ОСОБА_1 не пропонував суду питання, роз`яснення яких, на його думку, потребує висновку експерта, а взагалі заперечив щодо необхідності проведення експертизи.
Також ОСОБА_1 зазначає, що позивачем не було надано доказів, з яких можна було б встановити будь-які вихідні дані, пов`язані з наведеними у позові роботами, доказів щодо періоду проведення таких робіт, не зазначено про наявність таких документів та не ініційовано витребування таких документів. 
Разом з тим, вказані доводи відхиляються апеляційним судом, оскільки ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи, а об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню - особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі) (ч. 3 ст. 104 ЦПК України).
Відповідно до ч. 1, 3 ст. 107 ЦПК України, матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.
При визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.
Зі змісту оскаржуваної ухвали суду слідує, що для проведення експертизи експертам було надано матеріали цивільної справи та зобов`язано ОСОБА_1 забезпечити доступ експертів до квартири.
Тобто, суд зазначив в ухвалі матеріали, що надаються для дослідження.
Крім того, апеляційний суд бере до уваги вимоги п.2.1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08 жовтня 1998 року №1950/5, відповідно до якого експерт має право відповідно до процесуального законодавства заявляти клопотання про надання додаткових матеріалів і зразків та вчинення інших дій, пов`язаних із проведенням експертизи.
Експерт може відмовитися від проведення експертизи, якщо наданих йому матеріалів недостатньо для виконання покладених на нього обов`язків, а витребувані додаткові матеріали не надані або якщо поставлені питання виходять за межі його спеціальних знань. Повідомлення про відмову має бути вмотивованим.
Пунктом 2.2. цієї Інструкції визначено, що на експерта покладаються обов`язок повідомити в письмовій формі органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), про неможливість її проведення та повернути надані матеріали справи та інші документи, якщо поставлене питання виходить за межі компетенції експерта або якщо надані йому матеріали недостатні для вирішення поставленого питання, а витребувані додаткові матеріали не були надані.
Із вказаних вище положень слідує, що експерт, якому доручено проведення експертизи, після отримання процесуального документа про призначення експертизи може клопотати перед судом про надання матеріалів, необхідних для проведення експертизи та про вчинення інших дій, пов`язаних із її проведенням.
Після отримання такого клопотання суд повинен поновити провадження у справі, викликати учасників справи в судове засідання та, з`ясувавши думку учасників справи, визначити, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також викликати та заслухати призначеного експерта з цього питання.
Незрозумілим є доводи з приводу необхідності визначення чіткої дати початку здійснення поліпшень та дати закінчення таких поліпшень, оскільки така інформація зазначена в ухвалі суду. Датою початку поліпшень заявником, як і судом, визначено 10 січня 2018 року, тобто дату набуття позивачем квартири у власність.
Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не спростовують правильних висновків суду першої інстанції та не свідчать про порушення судом першої інстанції норм процесуального права.
Згідно з положеннями ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.
Оскільки судом першої інстанції правильно застосовано норми процесуального права, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а ухвала суду першої інстанції відповідно до положень ст. 375 ЦПК України – без змін.
Керуючись ст. 367, 374, 375, 381-384, 389, 390 ЦПК України,
постановив:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області від 28 квітня 2026 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 11 червня 2026 року.

Головуючий Т.Б. Сало

Судді О.Ю. Береговий

Т.М. Шемета