Справа № 991/7319/21
Провадження № 11-кп/991/34/26
Головуючий суддя в суді першої інстанції ОСОБА_1 

У Х В А Л А

27 квітня 2026 року місто Київ
Апеляційна палата Вищого антикорупційного суду у складі колегії суддів:
головуючої судді ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,
секретар судового засідання ОСОБА_5 , 
розглянула у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду в межах кримінального провадження № 52016000000000235 від 11.07.2016 клопотання захисниці обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 про призначення та проведення комплексної експертизи,
за участю:
обвинуваченої ОСОБА_8 та її захисників адвокатів ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 та його захисника адвоката ОСОБА_7 , 
прокурора ОСОБА_11 ,
представниці потерпілого та цивільного позивача ПАТ «Черкасиобленерго» ОСОБА_12 , 

У С Т А Н О В И Л А:

На розгляді колегії суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду перебуває апеляційна скарга обвинуваченого ОСОБА_6 та його захисників адвокатів ОСОБА_13 і ОСОБА_14 , а також обвинуваченої ОСОБА_8 та її захисників адвокатів ОСОБА_15 і ОСОБА_9 на вирок Вищого антикорупційного суду від 09.01.2025 ухвалений у кримінальному провадженні № 52016000000000235 від 11.07.2016, за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 364, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209 Кримінального кодексу України (далі - КК України) та ОСОБА_8 - ч. 2 ст. 364, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209 КК України.
27.04.2026 у судовому засіданні захисниця обвинуваченого ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_7 заявила клопотання про призначення та проведення комплексної експертизи, яке обґрунтовує необхідністю залучення спеціальних знань у галузях, де загальних знань суду недостатньо для об`єктивного вирішення справи. Наголошує на тому, що суд першої інстанції допустив істотне порушення процесуальних норм, оскільки розмір матеріальних збитків визначав самостійно шляхом простих арифметичних розрахунків, попри вимоги закону щодо обов`язкового залучення експерта для встановлення розміру шкоди у кримінальному провадженні. На думку захисту, такий підхід ігнорує складність нормативного регулювання ринку електричної енергії, який базується на специфічних положеннях про використання рахунків зі спеціальним режимом та особливий порядок розрахунків між учасниками енергоринку.
Також захисниця зазначає, що в матеріалах справи наявні численні експертні висновки, які прямо суперечать один одному за своїм змістом. Зокрема, висновки сторони обвинувачення стверджують про наявність збитків у вигляді недоотримання коштів, тоді як висновки сторони захисту вказують на те, що спірні суми є лише дебіторською заборгованістю, яка не може вважатися збитком в економічному розумінні. Акцентує на тому, що допит експертів у суді не лише не усунув ці розбіжності, а й посилив їх, оскільки окремі експерти визнали, що при врахуванні певних цивільно-правових обставин, таких як мирові угоди чи чинність дебіторської заборгованості, факт нанесення шкоди може не підтвердитися.
Окрім того, захист ставить під сумнів компетентність експертів, залучених обвинуваченням, оскільки вони не підтвердили наявність досвіду роботи саме у сфері енергетики та, в порушення інструкцій, вдавалися до з`ясування питань права та оцінки законності договорів. Адвокат підкреслює, що спеціальне законодавство, зокрема Постанова КМУ № 1136, прямо дозволяє зарахування певних категорій коштів на поточні рахунки підприємств, а не на спецрахунки, що повністю спростовує логіку інкримінованого обвинувачення. Враховуючи, що розмір шкоди є ключовою ознакою злочину за ст. 191 КК України, захисниця вимагає проведення дослідження в іншій установі - ННЦ «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М. С. Бокаріуса» Міністерства юстиції України, щоб забезпечити максимальну об`єктивність та професіоналізм при вирішенні питання про реальну наявність шкоди.
Отже, захисниця просить провести комплексу експертизу з залученням спеціалістів зі знаннями нормативної бази ринку електричної енергії та спеціалістів із дослідження документів бухгалтерського, податкового обліку і звітності на вирішення яких поставити питання - чи підтверджується документально та нормативно недоотримання доходу або є збитком в економічному розумінні: 
- грошові кошти на загальну суму 164 900 000 грн, сплачені ПАТ «ЗФЗ» на рахунок ПрАТ «ХК «Енергомережа» на виконання договору купівлі-продажу (постачання) електричної енергії від 02.02.2015 № 27;
- грошові кошти ПАТ «Черкасиобленерго» в розмірі 25 923 077 грн, сплачені ПАТ «Азот» на користь ПрАТ «ХК «Енергомережа» за договором про переведення боргу від 23.01.2015 № 18-500 ;
- грошові кошти ПАТ «Черкасиобленерго» у розмірі 105 059 724,94 грн (зокрема, 45 141 173,12 грн, 28 804 803,15 грн та 31 113 748,67 грн), сплачені ПАТ «Азот» на виконання договорів про відступлення права вимоги від 30.01.2015 № 14, від 30.01.2015 № 15, та договорів про порядок виконання грошових зобов`язань від 02.02.2015 № 79-202, від 02.02.2015 № 80-202, та від 12.03.2015 № 141-202;
- грошові кошти ПАТ «Черкасиобленерго» у розмірі 47 872 035,51 грн, сплачені ПАТ «Азот» 20.03.2015, 31.03.2015 та 21.05.2015 за договором про переведення боргу від 20.03.2015 № 183-202, які не надійшли на поточний рахунок із спеціальним режимом використання ПАТ «Черкасиобленерго»;
- грошові кошти в розмірі 30 000 000 грн, сплачені ПАТ «Азот» 24.04.2015 за договором про переведення боргу від 24.04.2015 № 287-202, які не надійшли на поточний рахунок із спеціальним режимом використання ПАТ «Черкасиобленерго»;
- грошові кошти у розмірі 32 778 304,77 грн, сплачені ПАТ «Азот» 30.04.2015, 21.05.2015 за договором про переведення боргу від 30.04.2015 № 301-202, які не надійшли на поточний рахунок із спеціальним режимом використання ПАТ «Черкасиобленерго»;
- грошові кошти у розмірі 51 000 000 грн, сплачені ПАТ «Черкасиобленерго» для ТОВ «Західні енергетичні транзити» як повіреного АК «Харківобленерго» за договором від 23.07.2015 № 370-01/18-15; 
- грошові кошти в розмірі 32 406 209,99 грн, зараховані ПАТ «Азот» за договором про переведення боргу від 21.12.2015 № 1344-202, які не надійшли на рахунок із спеціальним режимом використання ПАТ «Черкасиобленерго»; 
- грошові кошти в розмірі 27 760 000 грн, сплачені ПАТ «Одеська ТЕЦ» за договором постачання природного газу від 02.03.2016 № 97;
- недоотримання коштів ПАТ «Черкасиобленерго» у загальному розмірі 5 300 000,00 грн;
- грошові кошти в розмірі 260 480 262,7 грн, сплаченими ПАТ «Азот» на рахунок ПрАТ «ХК «Енергомережа» на виконання договору про переведення боргу від 23.01.2015 № 18-500) шляхом укладення та виконання договорів купівлі-продажу цінних паперів у ТОВ «Торгімпорт» та ТОВ «Дерта Союз», надання поворотної безвідсоткової фінансової допомоги ПП «Сервiс-Газ» та ТОВ «Західні Енергетичні Транзити», договорів купівлі-продажу товарів (робіт, послуг) з ТОВ «Лорін Груп» та ТОВ «Інтерлакс-Експрес»; сплаченими ПАТ «ЗФЗ» на рахунок ПрАТ «ХК «Енергомережа» на виконання договору купівлі-продажу (постачання) електричної енергії від 02.02.2015 № 27) шляхом укладення та виконання договорів купівлі-продажу цінних паперів у ТОВ «Торгімпорт», ТОВ «Дерта Союз», ТОВ «Тально», ТОВ «Медiтiрiан ЛТД», ТОВ «ІК «Атланта Капітал», надання поворотної безвідсоткової фінансової допомоги ТОВ «Радiнвест Юа», ТОВ «Транс-Лiт», договорів купівліпродажу товарів (робіт, послуг) з ТОВ «Лорiн Груп», ТОВ «Ронерс», ТОВ «Дашар», ТОВ «Ажен», ТОВ «Аніан», ТОВ «Полiком Сервiс», ТОВ «Ламберг»; сплаченими ПАТ «Азот» на рахунок ПрАТ «ХК «Енергомережа» на виконання договорів про порядок виконання грошового зобов`язання від 02.02.2015 № 79-202, 80-202) шляхом укладення та виконання договорів купівлі-продажу цінних паперів у ТОВ «Торгімпорт», ТОВ «Дерта Союз», ТОВ «ФК «Куб», ТОВ «Економіка.Фінанси.Аналіз», договорів про надання поворотної безвідсоткової фінансової допомоги з ТОВ «Радiнвест Юа», ПП «Сервiс-Газ»; сплаченими ПАТ «Азот» на рахунок ПрАТ «ХК «Енергомережа» на виконання договору про переведення боргу від 12.03.2015 № 141- 202) шляхом укладення та виконання договору про надання поворотної безвідсоткової фінансової допомоги ТОВ «Сенхауз» та договору про надання послуг з ТОВ «Еко - Смарт»; сплаченими ПАТ «Азот» на рахунок ПрАТ «ХК «Енергомережа» на виконання договору про переведення боргу від 20.03.2015 № 183-202) шляхом укладення та виконання договорів купівлі-продажу цінних паперів з ТОВ «Тально», ТОВ «ІК «Атланта Капітал», ТОВ «Віп-Крістел» та договорів купівлі-продажу товарів (робіт, послуг) з ТОВ «Лорiн Груп», ТОВ «Т-М. Київ», ТОВ «Байракс», ТОВ «Батафога», ТОВ «Профпідряд»; сплаченими ПАТ «Азот» на рахунок ПрАТ «ХК «Енергомережа» на виконання договору про переведення боргу від 24.04.2015 № 287- 202) шляхом укладення та виконання договорів купівлі-продажу цінних паперів з ТОВ «Тально», договорів купівлі товарів (робіт, послуг) з ТОВ «Ажен» та ТОВ «Т-М. Київ»; сплаченими ПАТ «Азот» на рахунок ПрАТ «ХК «Енергомережа» на виконання договору про переведення боргу від 30.04.2015 № 301-202) шляхом укладення та договору перевезення з ТОВ «Профпідряд»;
- грошові кошти у розмірі 51 000 000 грн, перераховані ПАТ «Черкасиобленерго» для ТОВ «Західні енергетичні транзити» як повіреного АК «Харківобленерго» за договором від 23.07.2015 № 370-01/18-15) шляхом укладення та виконання договорів щодо перерахування цих коштів за участю ТОВ «ЕнергомережаГенерація» та ПрАТ «ХК «Енергомережа». 
Колегія суддів заслухала думку учасників судового провадження щодо заявленого клопотання, дослідила доводи та вимоги клопотання та дійшла такого висновку.
Відповідно до ч. 1 та п. 6 ч. 2 ст. 242 КПК України еспертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права. Слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням..
Згідно зі ч. 1 та 2 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст. 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені ч. 2 ст. 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.
Разом із тим, проведення експертизи в суді є доцільним лише за наявності обставин, які неможливо достовірно встановити без залучення особи, яка володіє спеціальними знаннями. Ця позиція узгоджується з висновками Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 25.11.2019 у справі № 420/1667/18.
З матеріалів провадження та змісту заявленого клопотання колегія суддів не вбачає підстав, визначених ч. 2 ст. 242 КПК України, для обов`язкового призначення експертизи судом, оскільки сторона захисту не довела існування нових об`єктивних обставин, з`ясування яких потребує спеціальних знань, поза межами тих питань, що вже були предметом численних експертних досліджень.
Доводи захисту щодо неповноти, необґрунтованості висновків обвинувачення, вибіркового застосування законодавства експертами та виходу останніх за межі своєї компетенції за своєю суттю зводяться до суб`єктивної незгоди зі змістом та результатами проведених досліджень. У цій частині колегія суддів зауважує, що оцінка достовірності та належності експертних висновків здійснюється судом у нарадчій кімнаті під час ухвалення остаточного рішення згідно зі ст. 94 КПК України. 
Твердження захисту про «правовий аналіз» у висновках або помилковість підсумків щодо порушень законодавства при переведенні боргу є питаннями оцінки доказів, а не підставою для автоматичного призначення нової експертизи. Суд самостійно надасть правову оцінку як висновкам експертів, так і відповідності господарських операцій нормам чинного законодавства.
Посилання на те, що пояснення експертів надані у суді першої інстанції під час допиту, не відповідають змісту їхніх висновків, також не є самостійною підставою для призначення комплексної експертизи. 
Колегія суддів зазначає, що всі експерти, які складали висновки для сторони обвинувачення, були викликані за клопотанням захисту та детально допитані в судовому засіданні в суді першої інстанції. Сторона захисту повною мірою скористалася правом на перехресний допит, поставивши під сумнів методику та результати досліджень. Таким чином, суперечності, на які вказує захист, зафіксовані в протоколах судових засідань і будуть враховані судом під час аналізу доказів у їх сукупності. Незгода з позицією експерта або результатами його допиту не свідчить про необхідність створення нових доказів шляхом призначення додаткових експертиз.
Колегія суддів вважає, що додаткове призначення експертизи за відсутності нових об`єктів дослідження призведе лише до затягування судового розгляду, що суперечить вимогам ст. 28 КПК України щодо розумних строків. 
За таких обставин, колегія суддів не вбачає передбачених ст. 332 КПК України підстав для задоволення клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_6 .
Керуючись ст. 376, 424, 532 КПК України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання залишити без задоволення.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуюча суддя       ОСОБА_2 

Судді ОСОБА_3 

ОСОБА_4