Справа № 991/6485/26
Провадження 1-кс/991/6495/26

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 травня 2026 року         м.Київ 

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду (ВАКС) ОСОБА_1 (далі-слідчий суддя чи суд),
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні
скаргу представника громадської організації «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_3 на
постанову детектива Національного антикорупційного бюро України (НАБУ) ОСОБА_4 
про закриття кримінального провадження №52025000000000368 від 30.06.2025,
ВСТАНОВИВ:
1. Стислий опис судового провадження.
20.05.2025 до ВАКС надійшла скарга ОСОБА_3 як представника громадської організації «Платформа Громадський контроль» (далі-скаржник) на постанову детектива НАБУ ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження №52025000000000368 від 30.06.2025, для розгляду якої відповідно до статті 35 Кримінального процесуального кодексу України (далі-КПК) і протоколу автоматизованого визначення слідчого судді визначено слідчого суддю ОСОБА_1 , яким здійснено судовий розгляд 26.05.2026.
2. Короткий виклад скарги і позицій учасників судового провадження.
2.1. Скаржник у скарзі просив: «1. Поновити строк на апеляційне оскарження постанови про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за 52025000000000368 від 30.06.2025 року прийняту детективом Четвертого Головного підрозділу детективів ОСОБА_4 від 30.03.2026 року 2. Витребувати у четвертого головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України матеріали кримінального провадження 52025000000000368 від 30.06.2025 року з мстою дослідження законності прийнятого рішення про закриття кримінального провадження. 3. Скасувати постанову про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №52025000000000368 від 30.06.2025 року прийняту детективом Четвертого Головного підрозділу детективів ОСОБА_5 від 30.03.2026 року з підстав необґрунтованості такого рішення та порушення процесуальних вимог. 4. Розгляд Скарги проводити без участі скаржника та його представників 5. Відповідь на скаргу прошу додатково надати на електронну адресу - ІНФОРМАЦІЯ_1 »,
що обґрунтовувалось зокрема таким: «По суті скарги повідомляємо, що за 10.07.2025 за вих. 1052/25 головою Громадської організації ''Платформа громадський контроль" до керівництва Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ) була подана заява про вчинення кримінального правопорушення за таких обставин:..
Ухвалою Вищого антикорупційного суду від 26 червня 2025 року по справі 991/6724/25 уповноважену особу Національного антикорупційного бюро України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою від 20.06.2025 р. за 1052/25 голови ГО «Платформа Громадський Контроль» ОСОБА_6 про кримінальні правопорушення.
30.06.2025 року детективами Національного антикорупційного бюро України розпочато досудове розслідування в кримінальному провадженні №52025000000000368 від 30.06.2025 року за попередньою правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 366-2 КК України.
В подальшому, 20.04.2026 року ГО "Платформа Громадський контроль" було отримано постанову про закриття кримінального провадження №52025000000000368 від 30.06.2025 року прийняту детективом Четвертого Головного підрозділу детективів ОСОБА_4 від 30.03.2026 року на підставі п.2 ч. 1 ст. 284 КІІК України у зв`язку з встановленням відсутності в діянні складу кримінального правопорушення.
Вважаємо, що кримінальне провадження №52025000000000368 від 30.06.2025 закрито безпідставно, без повного та неупередженого дослідження всіх обставин та з порушенням кримінально процесуальною законодавства з огляду на таке:..
Щодо дотримання строку оскарження постанови про закриття кримінального провадження скаржником…
Зазначимо, що постанова про закриття кримінального провадження була отримана представником заявника 20.04.2026 року…
Правило дотримання десятиденного строку на оскарження рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальне провадження розглядалось впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності.
Це правило надає особі, яка мас право на оскарження, недостатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати скаргу, для чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції, і визначає період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється…
Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. Зокрема, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк.
Розглядаючи вказане питання поважності пропуску строків звернення зі скаргою, прошу звернути увагу суду, шо поновлення пропущеного строку в даному випадку не є порушенням принципу правової визначеності.
Указом Президента України 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", що затверджений Законом України від 24.02.2022 «2102-ІХ, по всій території України з 05 год 30 хв 24.02.2022 строком на 30 діб введено воєнний стан. Таке рішення ухвалено на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України. При цьому в подальшому воєнний стан в Україні неодноразово продовжувався. Наразі в Україні продовжує діяти воєнний стан.
Частиною першою статті 12-2 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" передбачено, що в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією України та законами України.
24.02.2022 Рада Суддів України прийняла рішення щодо вжиття невідкладних заходів для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні в умовах припинення повноважень ВРП та воєнного стану, а 02.03.2022 опублікувала рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану.
Так, судам, зокрема рекомендовано по можливості продовжувати процесуальні строки щонайменше до закінчення воєнного стану.
Верховний суд України в Огляді "Особливості здійснення правосуддя на території, па якій введено воєнний стан" від 04.03.2022 зауважив, шо запровадження воєнного стану на певній тери торії є. поважною причиною для поновлення процесуальних строків.
Окрім того, Верховний Суд у постанові від 29.09.2022 у справі 500/1912/22 вказав, що протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України, суворе застосування адміністративними судами процесуальних строків стосовно звернення до суду із позовними заявами, апеляційними і касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може маги ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого статтями 55, 124, 129 Конституції України, статтею 14 Міжнародною пакту про громадянські і політичні права та статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод…
За таких обставин, враховуючи нетривалість пропуску строку, та наявність в Україні воєнного стану, що ускладнює роботу усіх державних установ та громадських організацій, відсутність можливих негативних наслідки його відновлення для інших осіб, прошу визнати, що у цій справі підстави для поновлення строків для оскарження рішення детектива виправдовують втручання у принцип юридичної визначеності, що не свідчить про його порушення».
2.2. В судове засідання попри здійснений належним чином виклик скаржник не прибув. З метою дотримання розумних строків судового провадження, слідчий суддя визнав можливим здійснити судовий розгляд без участі скаржника, враховуючи відповідне прохання у скарзі.
Детектив НАБУ ОСОБА_4 попри належним чином здійснене повідомлення про судове засідання в таке не прибула, що відповідно до частини 3 статті 306 КПК не перешкоджало судовому розгляду. Разом з тим, детектив подала письмове заперечення, де просила відмовити в задоволенні скарги, із доданими електронними копіями матеріалів кримінального провадження №52025000000000368 від 30.06.2025 на 89 аркушах.
Відповідно до частини 4 статті 107 КПК фіксування судового розгляду скарги за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.
3. Обґрунтування позиції суду.
3.1. Статтею 2 КПК визначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Частиною 1 статті 11 КК визначено, що кримінальним правопорушенням є передбачене цим кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення, а за частиною 1 статті 2 КК, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.
Склад кримінального правопорушення - це сукупність об`єктивних та суб`єктивних елементів, що дозволяють кваліфікувати суспільно небезпечне діяння як конкретне кримінальне правопорушення, а саме: 1) об`єкт; 2) об`єктивна сторона; 3) суб`єкт; 4) суб`єктивна сторона. Відсутність хоча б одного з цих елементів свідчить про відсутність у діянні особи складу кримінального правопорушення, що виключає її кримінальну відповідальність.
3.2. Згідно із частиною 1 статті 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку передбаченому цим кодексом.
Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування встановлено статтями 303-308 КПК.
Пунктами 1-11 частини 1 статті 303 КПК визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні, а згідно частини 2 статті 303 КПК скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування та можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього кодексу.
Зокрема, пунктами 3, 4 частини 1 статті 303 КПК передбачено право оскарження рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, та рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи - заявником, одним із близьких родичів або членом сім`ї, коло яких визначено цим кодексом, та/або захисником померлого, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;
3.3. Відповідно до частини 1 статті 304 КПК скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною 1 статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.
З наявних матеріалів встановлено, що постанова детектива НАБУ від 30.03.2026 направлена скаржнику поштою 06.04.2026 та отримана ним 20.04.2026.
З огляду на це, останнім днем строку можливого подання скарги на постанову детектива НАБУ (який відраховується з дня, наступного за днем отримання постанови) було 30.04.2026, проте фактично скарга надійшла до ВАКС лише 20.05.2026.
3.4. Статтею 113 КПК визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього кодексу
Частинами 1, 3, 5, 7 статті 115 КПК визначено, що строки, встановлені цим кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. Строки можуть визначатися вказівкою на подію…При обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку… При обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком строків тримання під вартою, проведення стаціонарної психіатричної експертизи, до яких зараховується неробочий час та які обчислюються з моменту фактичного затримання, взяття під варту чи поміщення до відповідного медичного закладу…При обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.
Згідно із частиною 1 статті 117 КПК, пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Пропущений строк у кримінальному провадженні, що здійснюється з урахуванням особливостей, визначених статтею 615 цього кодексу, може бути поновлений, якщо заінтересована особа подала клопотання не пізніше 60 днів з дня припинення чи скасування воєнного стану.
З огляду на вищенаведене, поновленню підлягають порушені винятково з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом, адже дотримання строків звернення до суду є одним із засобів забезпечення виконання завдань кримінального провадження учасниками судового провадження, оскільки інститут строків у кримінальному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності та стимулює як суд, так й учасників кримінального процесу добросовісно користуватись правами та належно виконувати обов`язки.
Відтак поважними причинами пропуску процесуального строку можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась із скаргою, заявою чи клопотанням, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.
Враховуючи наведене очевидно, що у цьому випадку скаржник пропустив встановлений КПК процесуальний строк на оскарження постанови майже на місяць, й за відсутності поважних причин для поновлення пропущеного строку та існування реальних істотних перешкод чи труднощів для своєчасного вчинення процесуальних дій. У той же час повністю неспроможними є посилання скаржника на чинність воєнного стану, що само собі не є поважною причиною пропущення строку.
Тому слідчий суддя не вбачає належних підстав для поновлення пропущеного строку.
3.4. Враховуючи, що закріплене статтею 117 КПК право особи на звернення з клопотанням про поновлення пропущеного строку є диспозитивним, слідчий суддя за власною ініціативою не може порушити питання про поновлення такого строку.
Згідно із частиною 2 статті 307 КПК після відкриття провадження за скаргою та за результатами її розгляду слідчий суддя може постановити ухвалу про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3)зобов`язання вчинити певну дію; 4)відмову у задоволенні скарги.
Аналіз наведених норм дає висновок, що рішення про відмову у відкритті провадження за скаргою або про повернення скарги особі, яка її подала, може бути ухвалене лише на стадії вирішення питання про відкриття провадження, а рішення, передбачені частиною 2 статті 307 КПК , - за наслідками розгляду скарги по суті.
Оскільки та обставина, що скаржником пропущено строк на оскарження постанови детектива встановлена судом під час дослідження матеріалів скарги, тобто після відкриття провадження, належним буде закриття відповідного провадження за скаргою , що узгоджується із правовою позицією Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, яка міститься у постанові від 19.02.2019 в справі №569/17036/18 (провадження №51-598кмо19).
Керуючись статтями 113-117, 284, 303-309, 369-372, 532 КПК суд
ПОСТАНОВИВ:
Закрити провадження за скаргою.
Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її оголошення.
Повний текст ухвали оголошений 01.06.2026.

Слідчий суддя ОСОБА_1 ____________