ПОСТАНОВА 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 червня 2026 року
м. Київ

справа № 761/20653/24
провадження № 61-2305св26

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: 
судді-доповідача - Калараша А. А.,
суддів Грушицького А. І., Карпенко С. О., Мартєва С. Ю., Петрова Є. В., 

учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідач - Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, 
треті особи: Київська обласна прокуратура, Товариство з обмеженою відповідальністю «Складсервіс Україна»,

розглянувши у порядку письмового провадження касаційну скаргу Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 02 жовтня 2025 року, ухвалене під головуванням судді Волошина В. О., та постанову Київського апеляційного суду від 14 січня 2026 року, ухвалену у складі суддів Болотова Є. В., Музичко С. Г., Сушко Л. П.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

1. У червні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (далі - АРМА, Агентство) з позовом про стягнення заборгованості за договором купівлі-продажу.

2. Мотивував тим, що 13 серпня 2019 року відбулися електронні торги з реалізації Товарно-матеріальних цінностей (лот № 368030). Переможцем торгів став ОСОБА_1 відповідно до протоколу проведення електронних торгів від 13 серпня 2019 року № 425559. 15 серпня 2019 року ОСОБА_1 перерахував грошові кошти на суму 1 200 000 грн на розрахунковий рахунок АРМА. 15 серпня 2019 року ОСОБА_1 уклав з АРМА договір купівлі-продажу Активів № 24. Ціна активів згідно з умовами договору становила 1 200 000 грн, які були сплачені позивачем. Натомість відповідач свою частину обов`язків за договором купівлі-продажу не виконав, активи, зазначені у лоті № 368030 позивачу у визначеному законом порядку не передав. Позивач неодноразово звертався до Агентства з вимогами про повернення коштів, сплачених в рахунок вартості придбаного лота № 368030, які відповідач не виконав. У зв`язку з несвоєчасним виконанням Агентством зобов`язання з повернення коштів, сплачених за договором купівлі-продажу, позивач вважав за можливе стягнути з відповідача також інфляційні втрати та 3% річних.

3. У зв`язку з зазначеним позивач просив суд:
- стягнути з Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів на користь ОСОБА_1 1 224 233,96 грн, з яких 1 200 000 грн - сума попередньої оплати, 12 037,24 грн - інфляційне збільшення за період порушення зобов`язання, 12 196,72 грн - 3% річних за період порушення зобов`язання;
- вирішити питання про розподіл судових витрат.

Короткий зміст судових рішень судів першої і апеляційної інстанцій та мотиви їх ухвалення 

4. Шевченківський районний суд міста Києва рішенням від 02 жовтня 2025 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 14 січня 2026 року, задовольнив позов у повному обсязі. Стягнув з Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів на користь ОСОБА_1 суму заборгованості за договором купівлі-продажу активів від 15 серпня 2019 року № 24 у розмірі 1 224 233,96 грн, а також 9 793,88 грн судового збору.

5. Суд першої інстанції, з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції, керувався тим, що між сторонами виникли цивільні правовідносини на підставі договору купівлі-продажу. Покупець зобов`язався сплатити грошові кошти та виконав цей обов`язок у повному обсязі. Продавець обов`язки за договором купівлі-продажу не виконав, товарно-матеріальні цінності не передав, у зв`язку з чим покупець набув право вимагати компенсації йому грошових коштів, сплачених на підставі договору купівлі-продажу, у повному обсязі. У зв`язку з несвоєчасним виконанням відповідачем зобов`язання з повернення коштів позивач також набув право на стягнення з відповідача 3% річних та інфляційних втрат. 

Короткий зміст вимог касаційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала

6. 23 лютого 2026 року Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів за допомогою підсистеми «Електронний суд» надіслало до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 02 жовтня 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 14 січня 2026 року та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у позові.

7. Мотивує тим, що суди першої та апеляційної інстанцій неправильно застосували пункт 22 Порядку реалізації арештованих активів на електронних торгах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 вересня 2017 року № 719, а правовий висновок Верховного Суду щодо застосування цієї норми права у подібних правовідносинах відсутній (пункт 3 частини другої статті 389 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України)).

8. Крім того, вважає, що оскільки договір купівлі-продажу позивачем не оспорювався та не визнавався недійсним у судовому порядку, тобто зберігає свою чинність, то відсутні підстави для стягнення коштів за цим договором. Також на переконання заявника позивач скористався неналежним способом захисту.

Доводи інших учасників справи

9. У відзиві на касаційну скаргу АРМА ОСОБА_2 зазначає, що обов`язок з повернення коштів за договором купівлі-продажу у зв`язку з невиконанням його вимог не залежить від чинності цього договору, а передбачений статтею 693 ЦК України. За таких обставин вважає, що оскільки відповідач зобов`язувався передати активи, які були предметом спірного договору купівлі-продажу, то всі ризики, пов`язані з виконанням цього обов`язку покладаються саме на продавця товару. На підставі зазначеного просить суд залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.

Провадження у суді касаційної інстанції

10. Ухвалою від 30 березня 2026 року Верховний Суд відкрив касаційне провадження, витребував справу з суду першої інстанції.

11. У квітні 2026 року матеріали справи № 761/20653/24 надійшли до Верховного Суду.

12. Як на підставу касаційного оскарження заявник посилається на неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм права, щодо застосування яких у подібних правовідносинах відсутні правові висновки Верховного Суду (пункт 3 частини другої статті 389 ЦПК України).

13. Ухвалою від 17 червня 2026 року Верховний Суд призначив справу до розгляду колегією у складі п`яти суддів.

Встановлені судами першої та апеляційної інстанцій фактичні обставини справи

14. Суди першої та апеляційної інстанцій встановили, що ухвалою від 01 серпня 2019 року Святошинський районний суд міста Києва передав Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, майно, на яке ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 24 грудня 2018 року у справі № 757/62482/18-к накладено арешт (т. 1 а. с. 200-238).

15. 13 серпня 2019 року  ОСОБА_1 став переможцем торгів (реєстраційний номер лота: 368030), що підтверджується протоколом № 425559 (т. 1 а. с. 133-134).

16. 15 серпня 2019 року АРМА та ОСОБА_1 уклали договір купівлі-продажу Активів № 24 (т. 1 а. с. 136-137).

17. Пунктом 4 договору визначено ціну договору за Активи у розмірі 1 200 000 грн.

18. 15 серпня 2019 року ОСОБА_1 перерахував на розрахунковий рахунок АРМА грошові кошти у безготівковій формі на суму 1 200 000 грн відповідно до дублікату квитанції від 15 серпня 2019 року № 0.0.1436283888.1 (т. 1 а. с. 164).

19. 31 березня 2020 року ОСОБА_1 надіслав АРМА повідомлення щодо неналежного виконання умов договору купівлі-продажу, невжиття заходів для передання активів та вимогою про надання інформації про дату, час та місце передачі активів (т. 1 а. с. 165-166).

20. Згідно з відповіддю від 06 квітня 2020 року за № 40/Т-53-20/6 АРМА звернулося з листом до Прокуратури Київської області, в якому просить забезпечити фактичну передачу активів, переданих ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 01 серпня 2019 року у справі № 759/14082/19 (т. 1 а. с. 170).

21. 25 січня 2024 року ОСОБА_1 повторно надіслав АРМА вимогу про повернення попередньої оплати за укладеним договором купівлі-продажу (т. 1 а. с. 171-172).

22. У відповіді від 16 лютого 2024 року за № 285/6.1-41-24/6.8 ОСОБА_1 повідомлено про звернення АРМА із листом до Офісу Генерального прокурора із проханням повідомити причини не здійснення передачі активів (т. 1 а. с. 173-174).

Позиція Верховного Суду, застосовані норми права та мотиви, якими керується суд при ухваленні постанови

23. Вивчивши касаційну скаргу, колегія суддів керується такими міркуваннями.

24. Спірні правовідносини виникли на підставі укладеного ОСОБА_1 та АРМА договору купівлі-продажу активів внаслідок оплати позивачем у повному обсязі вартості лоту та невиконання АРМА обов`язку з передання активів позивачу.

25. Зберігання речових доказів і документів у кримінальному провадженні регулюється статтею 100 КПК України. Частиною шостою цієї статті передбачено, що речові докази вартістю понад 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження, передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, для здійснення заходів з управління ними з метою забезпечення їх збереження або збереження їхньої економічної вартості, а речові докази, зазначені в абзаці першому цієї частини, такої самої вартості - для їх реалізації з урахуванням особливостей, визначених законом.

26. Слідчий за погодженням із прокурором або прокурор звертається з відповідним клопотанням до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, або до суду під час судового провадження, яке розглядається згідно із статтями 171-173 цього Кодексу. Прокурор у випадку, передбаченому абзацом сьомим частини шостої цієї статті, не пізніше наступного робочого дня з моменту постановлення ухвали слідчого судді, суду надсилає копію цієї ухвали Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, із зверненням щодо прийняття активів, а також вживає невідкладних заходів щодо передачі цих активів Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів.

27. Реалізація, технологічна переробка або знищення речових доказів у випадках, передбачених цією статтею, здійснюється в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, а у випадках, якщо такі речові докази передані Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, - відповідно до закону та прийнятих на його виконання актів законодавства.

28. Правові та організаційні засади функціонування АРМА визначаються Законом України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» (далі - Закон).

29. Згідно зі статтею 21 Закону управління рухомим та нерухомим майном, цінними паперами, майновими та іншими правами здійснюється Національним агентством шляхом реалізації відповідних активів або передачі їх в управління. Частина четверта цієї статті передбачає, що рухоме майно може бути передано для реалізації без згоди власника за рішенням слідчого судді або суду за наявності хоча б однієї з таких підстав:
1) майно піддається швидкому псуванню;
2) майно швидко втрачає свою вартість.

30. Частиною п`ятою статті 21 Закону закріплено окрему підставу для реалізації активу, переданого в управління АРМА. Так, активи, визначені частиною четвертою статті 21 Закону, передаються для реалізації без згоди власника на підставі ухвали слідчого судді або суду, копія якої надсилається АРМА негайно після її винесення з відповідним зверненням прокурора.

31. Реалізація активів здійснюється визначеними на конкурсних засадах юридичними особами. Порядок відбору таких юридичних осіб, порядок реалізації активів на прилюдних торгах (аукціонах) та/або електронних торгах визначаються Кабінетом Міністрів України.

32. Тобто, підставою передання активів, визначених частиною четвертою статті 21 Закону, для реалізації без згоди власника є ухвала слідчого судді або суду.

33. Великою Палатою Верховного Суду у справі № 910/18647/19 вирішено виключну правову проблему стосовно тлумачення норм КПК України та Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів», що стосується правових підстав для реалізації майна (активів), на яке накладено арешт у кримінальному провадженні. У пункті 9.43 розділу «Висновок щодо застосування норм права» постанови від 05 жовтня 2021 року Великою Палатою Верховного Суду зазначено: «Стаття 21 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» стосується загалом майна як активів, управління якими здійснює Агентство, та до яких належать кошти, майно, майнові та інші права, на які може бути накладено арешт у кримінальному провадженні чи у справі про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави або які конфісковані за рішенням суду у кримінальному провадженні чи стягнуті за рішенням суду в дохід держави внаслідок визнання їх необґрунтованими. Натомість абзац сьомий частини шостої статті 100 КПК України регулює порядок збереження і реалізацію майна, яке є речовим доказом у кримінальному провадженні. Ця норма розмежовує (1) передання речових доказів вартістю понад 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб Агентству для здійснення заходів з управління ними з метою забезпечення їх збереження або збереження їхньої економічної вартості та (2) передання речових доказів для їх реалізації. При цьому за змістом частини шостої цієї статті для реалізації можуть бути передані речові докази, зазначені в її абзаці першому, тобто тільки речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів, великих партій товарів, зберігання яких через громіздкість або з інших причин неможливо без зайвих труднощів або витрати із забезпечення спеціальних умов зберігання яких співмірні з їх вартістю, а також речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню».

34. Отже, підставою для передачі АРМА активів, визначених у частині четвертій статті 21 Закону, для їх реалізації за відсутності згоди власника є відповідний процесуальний документ - ухвала слідчого судді або суду із зазначенням про передачу цих активів АРМА саме для їх реалізації.

35. Суди встановили, що ухвалою від 01 серпня 2019 року Святошинський районний суд міста Києва передав в управління Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів майно, на яке було накладено арешт ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 24 грудня 2018 року у справі № 757/62482/18-к та яке згідно з переліком у специфікації від 15 серпня 2019 року було предметом лоту № 368030 та стало предметом спірного договору купівлі-продажу.

36. Згідно з частиною восьмою статті 21 Закону у разі надходження винесеного у межах наданих законом повноважень рішення прокурора, а також судового рішення, що набрало законної сили, яким скасовано арешт прийнятих в управління активів, Національне агентство у триденний строк повертає їх законному власнику, а в разі їх реалізації - повертає одержані від цього кошти, а також проценти, нараховані як плата за користування банком такими коштами.

37. Укладення Договору за результатами електронних торгів є наслідком виконання АРМА ухвали слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва від 24 грудня 2018 року про передання в управління АРМА товарно-матеріальних цінностей, а саме алкогольних напоїв у кількості 960 одиниць.

38. Відповідно до статті 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

39. Згідно зі статтями 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови, визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

40. Статтею 627 ЦК України визначено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

41. Відповідно до частини першої статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

42. Приписами статті 629 ЦК України визначено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

43. Суди першої та апеляційної інстанцій звернули увагу на те, що при укладенні Договору сторони добровільно погодили такі умови:
- право власності на відповідний актив перейшло до покупця з моменту укладення цього договору;
- АРМА зобов`язувалося передати активи, а ОСОБА_1 - прийняти активи та оплатити за них грошову суму у розмірі 1 200 000 грн;
- передача АРМА та приймання ОСОБА_1 активів здійснюється за актом приймання-передавання активів. Активи вважаються переданими АРМА та прийнятими ОСОБА_1 у момент підписання ними акту приймання-передачі активів;
- у разі виконання чи неналежного виконання своїх зобов`язань за цим договором сторони несуть відповідальність, передбачену чинним законодавством України та цим договором;
- перерахування коштів здійснюється у національній валюті шляхом безготівкового перерахування покупцем коштів на рахунок АРМА.

44. Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 05 вересня 2019 року у справі № 638/2304/17 зазначив, що порушення права пов`язане з позбавленням його суб`єкта можливості здійснити (реалізувати) своє приватне (цивільне) право повністю або частково. Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж приватні (цивільні) права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких приватних (цивільних) прав (інтересів) позивач звернувся до суду. Відсутність порушеного, невизнаного або оспореного відповідачем приватного (цивільного) права (інтересу) позивача є самостійною підставою для відмови в позові. Завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту.

45. Підставою заявлених позовних вимог стало невиконання АРМА обов`язку з передання товару покупцю на підставі договору купівлі-продажу, укладеного за результатами проведення електронних торгів з реалізації товарно-матеріальних цінностей, а саме алкогольних напоїв у кількості 960 одиниць, які перебували у володінні Агентства.

46. Процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконанні договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця - акт про проведені прилюдні торги.

47. Згідно зі змістом частини другої статті 638 та частини першої статті 640 ЦК України моментом укладення договору купівлі-продажу на прилюдних торгах є момент визначення переможця торгів, тобто момент акцепту пропозиції останнього щодо ціни. Оформлення та підписання договору купівлі-продажу як окремого документа Тимчасовим порядком не передбачено. Підставою набуття у власність нерухомого майна, придбаного на прилюдних торгах, є договір купівлі-продажу та дії, спрямовані на передання такого майна у володіння покупця, що підтверджують відповідний протокол, акт про проведені прилюдні торги та державна реєстрація права власності за покупцем, а не свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів (постанова Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі № 438/610/14-ц).

48. Верховний Суд України у постанові від 18 вересня 2013 року у справі № 6-75цс13 вказав на такі особливості застосування статті 651 ЦК України: «Суд оцінює істотність порушення договору, використовуючи термін «значна міра», яка проявляється у позбавленні сторони бажаного результату, який вона мала отримати при укладенні договору. При цьому вина сторони, яка істотно порушила договір, не має будь-якого значення ні для оцінки порушення як істотного, ні для виникнення права у другої сторони вимагати розірвання договору. Важливим критерієм істотності порушення договору також є розмір завданої шкоди, спричиненої таким порушенням, і який позбавляє потерпілу сторону отримати бажане при укладенні договору. Мова йде не лише про завдання шкоди у грошовій формі, що є прямими збитками, а також і про становище такої сторони, коли вона позбавляється можливості використовувати отримані результати договору».

49. Згідно зі статтею 662 ЦК України продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, визначений договором купівлі-продажу. Продавець повинен одночасно з товаром передати покупцеві його приналежності та документи (технічний паспорт, сертифікат якості тощо), що стосуються товару та підлягають переданню разом із товаром відповідно до договору або актів цивільного законодавства.

50. У пунктах 5, 6 Договору купівлі-продажу від 15 серпня 2019 року сторони узгодили, що перерахування коштів здійснюється у національній валюті України шляхом безготівкового перерахування покупцем коштів на рахунок Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних чи інших злочинів, зазначений у Протоколі електронних торгів № 425559 від 13 серпня 2019 року, протягом п`яти банківських днів, наступних за днем підписання Протоколу електронних торгів № 425559 від 13 серпня 2019 року.

51. Суди встановили, що позивач ОСОБА_1 оплатив вартість лоту, перерахувавши грошові кошти на суму 1 200 000 грн у безготівковій формі на рахунок Агентства, а отже виконав покладені на нього обов`язки за Договором купівлі-продажу у визначений договором строк.

52. Згідно з пунктом 7 Договору купівлі-продажу продавець передає покупцю активи за місцезнаходженням цих активів, що зазначене у пункті 2 цього договору. Активи передаються покупцю після надходження від покупця коштів за придбаний актив на рахунок продавця, зазначений у протоколі електронних торгів від 13 серпня 2019 року № 425559. Пунктом 8 Договору сторони визначили, що передача продавцем та приймання покупцем активів здійснюється за актом приймання-передачі активів. Активи вважаються переданими продавцем та прийнятими покупцем у момент підписання ними акта приймання-передачі активів.

53. Факт укладання акта приймання-передачі активів визначено також пунктом 30 Порядку реалізації арештованих активів на електронних торгах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 вересня 2017 року № 719, відповідно до якого після надходження коштів за придбаний лот на рахунок АРМА, зазначений у протоколі електронних торгів, протягом трьох робочих днів АРМА складається акт про реалізацію активів на електронних торгах, який підписується керівником самостійного структурного підрозділу, що забезпечує організацію реалізації державної політики у сфері управління активами, та Головою АРМА або його заступником відповідно до розподілу обов`язків, після чого опубліковується організатором в електронній торговій системі, а в разі реалізації активів, зазначених в абзаці третьому пункту 3 цього Порядку, - на офіційному веб-сайті АРМА та в інші способи, передбачені правилами електронних торгів.

54. Згідно з вимогами частин першої та другої статті 693 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок покупця частково або повністю оплатити товар до його передання продавцем (попередня оплата), покупець повинен здійснити оплату в строк, встановлений договором купівлі-продажу, а якщо такий строк не встановлений договором, - у строк, визначений відповідно до статті 530 цього Кодексу. Якщо продавець, який одержав суму попередньої оплати товару, не передав товар у встановлений строк, покупець має право вимагати передання оплаченого товару або повернення суми попередньої оплати.

55. У постанові від 02 липня 2025 року у справі № 170/185/24 Верховний Суд роз`яснив, що права покупця, який попередньо оплатив товар, захищені можливістю вимагати у продавця передати йому цей товар у власність, повернути суму попередньої оплати, а також нарахувати проценти відповідно до статті 536 ЦК України.

56. Виконавши обов`язок з оплати товару, покупець за договором купівлі-продажу в силу приписів статті 665 ЦК України отримує право пред`явити продавцеві, який відмовився передати річ, визначену індивідуальними ознаками, вимоги відповідно до статті 620 ЦК України, тобто, може витребувати це майно як управнена щодо продавця особа (за відсутності у покупця оформленого та зареєстрованого права власності на придбане майно).

57. Тобто, права та обов`язки за договором купівлі-продажу виникають та виконуються щодо сторін договору, і саме їх виконання/невиконання створює відповідні правові наслідки для сторін договору, виникнення, зміну чи припинення правовідносини за договором.

58. Такий правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 02 листопада 2021 року у справі № 925/1351/19.

59. Суди встановили, що у матеріалах справи відсутні докази на підтвердження факту передачі спірного майна, придбаного позивачем за результатами проведення електронних торгів. Заявник не посилається у касаційній скарзі на те, що суди не дослідили у справі докази на підтвердження виконання ним умов договору в частині передання майна покупцю.

60. За таких обставин суд першої інстанції, з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції, дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для повернення грошових коштів, отриманих покупцем за договором купівлі-продажу. Такий висновок узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 14 липня 2021 року у справі № 643/8520/18.

61. Оскаржуючи рішення судів першої та апеляційної інстанцій у касаційному порядку, заявник не зазначає підстави касаційного оскарження, визначені частиною другою статті 389 ЦПК України, та не наводить нормативно-правове обґрунтування щодо незгоди з висновками судів першої та апеляційної інстанцій в частині нарахування 3% річних та інфляційних втрат, у зв`язку з чим колегія суддів не надає оцінку рішенням судів у цій частині позовних вимог.

62. Колегія суддів відхиляє доводи касаційної скарги про відсутність правового висновку щодо застосування пункту 22 Порядку реалізації арештованих активів на електронних торгах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 вересня 2017 року № 719 (далі - Порядок).

63. Відповідно до пункту 22 Порядку організатор оприлюднює в електронній торговій системі оголошення про проведення торгів відповідно до цього Порядку (вносить до електронної торгової системи інформацію про актив та формує відповідний лот), а в разі реалізації активів, зазначених в абзаці третьому пункту 3 цього Порядку, - оприлюднює оголошення (вносить відповідну інформацію та формує відповідний лот) у системі електронних торгів на підставі отриманої заявки. Оголошення про проведення торгів із зазначенням дати їх проведення опубліковується в електронній торговій системі не менш як за сім днів до дати їх проведення: для майна, що піддається швидкому псуванню, - не менш як за два робочих дні до їх проведення. Про проведення електронних торгів активами, зазначеними в абзаці третьому пункту 3 цього Порядку, - відповідне оголошення опубліковується у системі електронних торгів не менш як за 20 робочих днів до дати проведення таких торгів. Організатор, АРМА мають право вживати додаткових заходів до розповсюдження оголошення (зокрема, оприлюднювати оголошення про проведення торгів у інших джерелах інформації, у тому числі у медіа або на спеціалізованих веб-сайтах з продажу майна тощо). Організатор вживає таких додаткових заходів в обсязі та на умовах, визначених договором між АРМА та організатором.

64. Зазначеною нормою визначено порядок та строки розміщення організатором електронних торгів оголошення про проведення електронних торгів активами, а також право організатора торгів та АРМА вживати додаткових заходів до розповсюдження оголошення.

65. Спірні правовідносини врегульовані положеннями ЦК України про договір купівлі-продажу, зокрема за фактичних обставин у цій справі за умови невиконання однією зі сторін умов договору купівлі-продажу настають наслідки, визначені статтею 693 ЦК України. Питання стосовно дотримання порядку проведення організатором електронних торгів судами першої та апеляційної інстанцій не розглядалося, що вказує на відсутність підстав у судів першої та апеляційної інстанцій застосовувати пункт 22 Порядку під час вирішення спірних правовідносин. Відповідно відсутні підстави для формулювання правового висновку щодо застосування пункту 22 Порядку за фактичних обставин цієї справи. 

66. Безпідставними колегія суддів визнає посилання на застосування позивачем неналежного способу захисту, а саме необхідність пред`явлення цивільного позову у кримінальному провадженні за обвинуваченням директора ТОВ «Складсервіс Україна» у заволодінні та користуванні чужим майном.

67. Правовідносини у цій справі склалися на підставі договору купівлі-продажу, сторонами якого були ОСОБА_1 та АРМА.

68. Відповідно до вимог частини першої статті 61 Кримінального процесуального кодексу України цивільним позивачем у кримінальному провадженні є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, юридична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової шкоди, а також адміністратор за випуском облігацій, який відповідно до положень Закону України «Про ринки капіталу та організовані товарні ринки» діє в інтересах власників облігацій, яким кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової шкоди, та яка (який) в порядку, встановленому цим Кодексом, пред`явила (пред`явив) цивільний позов.

69. Права ОСОБА_1 відповідно до спірного договору купівлі-продажу порушені саме АРМА внаслідок невиконання обов`язку з передання майна, зазначеного в договорі. Зазначене майно на підставі ухвали слідчого судді передано АРМА для подальшої реалізації шляхом проведення електронних торгів. Відповідач зазначає, що зберігати спірне майно, яке було предметом спірного договору купівлі-продажу, уповноважено ТОВ «Складсервіс Україна», щодо директора якого порушено кримінальне провадження з підстав привласнення та розпорядження чужим майном. Зазначене дає підстави для висновку, що цим кримінальним правопорушенням обмежено право саме Агентства на розпорядження спірним майном, а саме у його переданні позивачу на підставі спірного договору купівлі-продажу. В той же час з огляду на спірні правовідносини позовні вимоги про повернення коштів, сплачених позивачем як покупцем відповідно до умов договору купівлі-продажу, та за умови невиконання продавцем повноважень з передання майна є належним способом захисту, який призведе до ефективного поновлення порушеного права відповідно до вимог статті 693 ЦК України.

70. Колегія суддів відхиляє доводи касаційної скарги щодо необхідності визнання недійсним договору купівлі-продажу для стягнення сплачених на його підставі коштів на користь покупця, оскільки положення статті 693 ЦК України як умову для стягнення на користь покупця сплачених ним коштів лише невиконання іншою стороною договору - продавцем, покладених на нього обов`язків з передавання товару згідно з умовами договору купівлі-продажу.

71. За таких обставин колегія суддів дійшла висновку, що доводи касаційної скарги не знайшли свого підтвердження.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

72. Відповідно до статті 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 400 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

73. З огляду на вказане колегія суддів вважає, що касаційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін, оскільки доводи касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, висновки судів першої та апеляційної інстанцій не спростували.

Щодо судових витрат

74. Відповідно до частини тринадцятої статті 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

75. Оскільки Верховний Суд за результатами касаційного перегляду залишив оскаржувані судові рішення без змін, то розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись статтями 400, 409, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,
ПОСТАНОВИВ :

Касаційну скаргу Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, залишити без задоволення.

Рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 02 жовтня 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 14 січня 2026 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач А. А. Калараш

Судді: А. І. Грушицький

С. О. Карпенко

С. Ю. Мартєв

Є. В. Петров