Єдиний унікальний номер 725/3645/26 
Номер провадження 2-а/725/128/26 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28.05.2026 року м. Чернівці

Чернівецький районний суд міста Чернівців в складі:
головуючого-судді: Войтуна О.Б.
за участю секретаря: Сумарюк М.О.,

розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 інтереси якого представляє адвокат Мар`ян Іван Степанович до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -
ВСТАНОВИВ:

Представник позивача звернувся до суду із адміністративним позовом про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення від 30.03.2025 року №266 якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 17 000 грн..
В обґрунтування позову посилався на те, що ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення обов`язку стати у 7-ми денний строк, на облік ТЦК за новим місцем проживання.
Вважає, що оскільки він має зареєстроване місце проживання та не є внутрішньо-переміщеною особою, обов`язку ставати на облік ІНФОРМАЦІЯ_2 у нього було, а отже і відсутній склад адміністративного правопорушення.
Просив визнати незаконною та скасувати постанову про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності та закрити провадження по справі.
Відзив на позов не надходив.
Сторони по справі не прибули. 
Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без їх участі.
Згідно з ч. 1 ст. 205 КАС України неявка у судове засідання учасників справи, яких належним чином повідомлено про дату, час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.
Враховуючи, що в судове засідання сторони не прибули у відповідності до ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Суд, дослідивши письмові докази у справі, приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
У відповідності до ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.
Положення ст. 5 КАС України є реалізацією ч. 1 ст. 55 Конституції України, яка визначає, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб, у разі, якщо його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод.
Статтею 235 КУпАП передбачено, що територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності (статті 210, 210-1, 211 (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України).
Від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.
Відповідно до ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію вчинене в особливий період, - тягне за собою накладення штрафу на громадян від однієї тисячі до однієї тисячі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, юридичних осіб та громадських об`єднань - від двох тисяч до трьох тисяч п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Судом встановлено, що 30.03.2026 року начальником ІНФОРМАЦІЯ_3 винесено постанову №266 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП за порушення правил військового обліку, а саме не з`явився до ІНФОРМАЦІЯ_2 для постановки на облік за новим місцем проживання.
Згідно абз. 7 ч. 3 ст. 1 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», військовий обов`язок включає дотримання правил військового обліку.
Відповідно до абз. 5 ч. 10 ст. 1 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» Громадяни України, які підлягають взяттю на військовий облік, перебувають на військовому обліку призовників або у запасі Збройних Сил України, у запасі Служби безпеки України, розвідувальних органів України чи проходять службу у військовому резерві, зобов`язані виконувати правила військового обліку, встановлені законодавством.
Отже відповідно до Порядку організації і ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №1487 від 30.12.2022 р., а саме пп.7 п. 1 «Правила військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів» (додаток №2) Призовники, військовозобов`язані та резервісти повинні особисто в семиденний строк з дня прибуття до нового місця проживання прибувати із паспортом громадянина України і військово-обліковими документами до відповідного районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки (органу СБУ, відповідного підрозділу розвідувального органу), який організовує та веде військовий облік на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, для взяття на військовий облік.
Також відповідно до ч. 3 ст. 37 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» Призовники, військовозобов`язані та резервісти після прибуття до нового місця проживання зобов`язані в семиденний строк стати на військовий облік.
Свої вимоги позивач обґрунтовує посилаючись на ч. 4 ст. 37 згаданого вище Закону, згідно якої у період проведення мобілізації (крім цільової) та/або протягом дії воєнного стану призовники, військовозобов`язані та резервісти, які залишили або покинули своє місце проживання, зобов`язані в семиденний строк з дати взяття на облік внутрішньо переміщеної особи стати на військовий облік у територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки за місцем перебування на обліку внутрішньо переміщеної особи, оскільки він має зареєстроване місце проживання у м. Херсон та не є внутрішньо переміщеною особою.
Суд критично оцінює зазначені доводи, оскільки ч. 4 ст. 37 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» врегульовує питання військового обліку спеціальних суб`єктів – внутрішньо переміщених осіб та визначає порядок перебігу 7-ми денного строку для постановки на облік, при цьому для призовників, військовозобов`язаних та резервістів діє ч. 3 ст. 37 Закону, яка також передбачає обов`язок в семиденний строк стати на військовий облік.
Поряд з цим для притягнення призовника, військовозобов`язаного та резервіста до відповідальності за порушення військового обліку при зміні місця проживання обов`язковим є наявність обов`язкового елементу, а саме зміна місця проживання.
Відповідно до ч. 1 ст. 29 Цивільного кодексу місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово.
Отже законодавством передбачено декілька видів визначення місця проживання особи, а саме зареєстроване/задеклароване місце проживання, фактичне місце проживання, тимчасове місце проживання та тимчасове місце перебування.
Під зміною місця проживання в контексті призовників, військовозобов`язаних та резервістів слід розуміти тривале перебування особи за іншою адресою, адміністративною одиницею (міста, села, селища) відмінною від зареєстрованого місця проживання.
Тимчасове перебування особи в межах іншої територіальної одиниці не породжує обов`язку повідомляти ТЦК та СП про зміну місця проживання та відповідно ставати на облік.
В даному конкретному випадку відсутні відомості та не встановлено відповідачем, що ОСОБА_1 змінив місце проживання з міста Херсон на місто Чернівці, а не перебував у м. Чернівці тимчасово (відпустка, відпочинок, відрядження тощо).
Про ці обставини і позивач не наводить будь яких аргументів. 
Відповідно до ст. 77 КАС України у даній категорії справи обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У відповідності до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право, скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи).
На підставі викладеного, беручи до уваги встановлені під час судового розгляду справи обставини, суд приходить до висновку, що постанова підлягає скасуванню з направленням справи на новий розгляд.
Керуючись ст.ст. 5, 9, 72, 77, 80, 90, 94, 229, 242, 245, 246, 250, 255, 271, 286, 295 КАС України, суд,-
ВИРІШИВ:
Позов задовольнити частково.
Скасувати постанову начальника ІНФОРМАЦІЯ_4 №266 від 30.03.2026 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП та надіслати справу на новий розгляд до ІНФОРМАЦІЯ_3 .
В іншій частині – відмовити.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.
Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом десяти днів з дня його проголошення до Сьомого апеляційного адміністративного суду. У випадку розгляду справи в порядку письмового провадження строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. 

Суддя Чернівецького районного
суду міста Чернівців      Войтун О. Б.