Справа № 357/9499/26
3/357/3109/26 

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09.06.2026 cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Гребінь О.О., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Головного управління ДПС у Київській області, стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, паспорт громадянина України НОМЕР_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , непрацюючої, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , за ч.1 ст. 155-1 КУпАП,- 

У С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 1175/10-36-07-08 від 20.05.2026 року: ОСОБА_1 , продавець ФОП ОСОБА_2 вчинила правопорушення, а саме: згідно акту перевірки о 12 год. 09 хв. торгівельного павільйону 20.05.2026 за адресою: АДРЕСА_2 , де здійснює діяльність ФОП ОСОБА_2 , встановлено факт порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків, а саме перевіркою встановлено факт незастосування РРО/ПРРО та факт невидачі відповідного розрахункового документа встановленої форми при продажу 20.05.2026 товару за готівкові кошти та інших товарів реалізованих за готівку протягом дня, чим порушено п.1, п.2 ст. 3 ЗУ «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі громадського харчування та послуг», за що відповідальність передбачена ч.1 ст.155-1 КУпАП.
В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні правопорушення визнала та щиро розкаялась, зазначила, що допущене нею порушення було пов`язане з великим на той момент обсягом роботи, у зв`язку із чим ОСОБА_1 проявила неуважність. ОСОБА_1 також вказала, що з даного місця роботи вона звільнилась, тому аналогічних порушень не допустить.
Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши надані нею копію довідки №3248-5001756039 від 15.06.2022, копію трудового договору від 06.12.2025, копію додаткової угоди від 01.01.2026, а також докази, наявні в матеріалах справи, а саме: протокол про адміністративне правопорушення № 1175/10-36-07-08 від 20.05.2026 року, копію акту (довідки) фактичної перевірки від 20.05.2026, копію х-звіту, роздруківки фотознімків, суд дійшов висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 КУпАП, виходячи з наступних підстав.
Так, суд зазначає, що у відповідності до ст.8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.
Згідно ч.2 ст.7 КУпАП провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено відповідальність.
Відповідно до ст. 245 КУпАП серед ряду завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.
Згідно положень ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
За приписами ст. 252 КУпАП оцінка доказів здійснюється органом (посадовою особою) за своїм внутрішнім переконанням, яке повинно ґрунтуватися на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Вимоги ст. 280 КУпАП визначають, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
За приписами ст. 3 розділу ІІ Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі громадського харчування та послуг» суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані:
1) проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок.
Використання програмних реєстраторів розрахункових операцій при оптовій та/або роздрібній торгівлі пальним забороняється.
2) надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти).
У диспозиції ч.1 ст. 155-1 КУпАП викладено, що порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг - тягне за собою накладення штрафу на осіб, які здійснюють розрахункові операції, від двох до п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від п`яти до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Враховуючи вищевикладене та встановлені із наявних у матеріалах справи документів та пояснень ОСОБА_1 , які остання надала в судовому засіданні обставини, суд вважає доведеною вину ОСОБА_1 у вчиненні порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, тобто в її діях підтверджується склад адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.155-1 КУпАП.
Відповідно до вимог ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.
Згідно зі ст.22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений розглядати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.
При цьому в кожному конкретному випадку суддя має вирішувати питання про визнання діяння малозначним, виходячи з того, що його наслідки не представляють суспільної небезпеки, не завдали або не здатні завдати значної шкоди суспільним або державним інтересам, правам та свободам інших осіб.
Як вбачається з матеріалів справи, правопорушення вчинене ОСОБА_1 в даному випадку не спричинило значної шкоди суспільним чи державним інтересам.
Беручи до уваги конкретні обставини справи, за яких вчинено правопорушення, ступінь вини ОСОБА_1 , відсутність негативних наслідків від вчиненого правопорушення, дані про особу порушниці, щире каяття особи, відсутність даних у матеріалах справи, що вона раніше притягувалась до адміністративної відповідальності, матеріальне становище, зокрема ОСОБА_1 є внутрішньо переміщеною особою та не має місця працевлаштування, суддя приходить до переконання за можливе на підставі ст.22 КУпАП звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за ч.1 ст.155-1 КУпАП у зв`язку з малозначністю вчиненого нею адміністративного правопорушення, обмежившись щодо неї усним зауваженням.
Суд вважає, що застосування щодо ОСОБА_1 саме такого виховного заходу, як усне зауваження, буде достатнім для досягнення визначеної ст.23 КУпАП мети виховного впливу та запобігання вчинення нових правопорушень.
Згідно з ч.2 ст.284 КУпАП при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.
Враховуючи, що провадження у даній справі слід закрити за малозначністю вчиненого правопорушення, судовий збір, передбачений нормою ст.40-1 КУпАП стягненню не підлягає.
На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 22,33,155-1, 221, 283, 284 КУпАП, суддя, - 

П О С Т А Н О В И В:

Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за ч.1 ст.155-1 КУпАП на підставі ст. 22 КУпАП у зв`язку з малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення та обмежитись усним зауваженням.
Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.155-1 КУпАП – закрити.
Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя	О.О. Гребінь