ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м У к р а ї н и

17 червня 2026 року 	м. Дніпро	справа № 340/7113/25	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого - судді Білак С.В. (доповідач), суддів: Юрко І.В., Чабаненко С.В., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління Служби безпеки України в Кіровоградській області на ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16 березня 2026 року про застосування заходів процесуального примусу у справі №340/7113/25 за позовом ОСОБА_1 до Управління Служби безпеки України в Кіровоградській області, третя особа - Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,
В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16 березня 2026 року, зокрема, застосовано до Управління Служби безпеки України в Кіровоградській області захід процесуального примусу у вигляді штрафу в сумі 0,3 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб – 998,40 грн (дев`ятсот дев`яносто вісім гривень 40 коп.).
Стягнуто із Управління Служби безпеки України в Кіровоградській області в дохід Державного бюджету України штраф у сумі 0,3 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб – 998,40 грн (дев`ятсот дев`яносто вісім гривень 40 коп.).
Роз`яснено Управлінню Служби безпеки України в Кіровоградській області, що застосування заходів процесуального примусу не звільняє від виконання обов`язків, встановлених Кодексом адміністративного судочинства України.
Зобов`язано Управління Служби безпеки України в Кіровоградській області невідкладно, але не пізніше п`яти днів з дня отримання ухвали подати до Кіровоградського окружного адміністративного суду докази витребувані ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 29.10.2025 р. та ухвали Кіровоградського окружного адміністративного суду від 06.02.2026 р.
Ухвала суду мотивована тим, що Управлінням Служби безпеки України в Кіровоградській області та Службою Безпеки України не виконано вимоги ухвали судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 29.10.2025 та ухвал Кіровоградського окружного адміністративного суду від 06.02.2026, від 13.02.2026, та від 26.02.2026.
Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції Управління Служби безпеки України в Кіровоградській області, зазначаючи про порушення судом першої інстанції норм матеріального права, оскаржив її в апеляційному порядку. Просить скасувати ухвалу суду першої інстанції.
Апеляційна скарга фактично обґрунтована тим, що суд першої інстанції не повно встановив обставини справи. Зазначає про те, що на виконання своїх процесуальних обов`язків, відповідачем та СБУ надано до суду наявну в регіональному органі інформацію та обґрунтування неможливості надання відомостей щодо саме середніх розмірів надбавки за особливості проходження служби (відсотки) та премії (відсотки) працівникам, які проходять службу за посадою, прирівняною до посади ОСОБА_1 , з якої його було звільнено зі служби.
Позивач не надав суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу. 
Відповідно до частини четвертої статті 304 Кодексу адміністративного судочинства України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
Колегія суддів, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права при ухваленні оскарженого рішення, враховуючи положення частини 1 статті 308 КАС України, щодо розгляду справи в межах доводів та вимог апеляційної скарги, виходить з наступного.
Судом апеляційної інстанції з`ясовано, що ухвалами Кіровоградського окружного адміністративного суду від 29.10.2025, від 06.02.2026, від 13.02.2026 та від 26.02.2026 постановлених у справі №340/7113/25, зокрема, було зобов`язано Управління Служби безпеки України в Кіровоградській області надати до суду інформацію про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2023 щодо середніх розмірів надбавки за особливості проходження служби (відсотки) та премії (відсотки), працівникам, які проходять службу за посадою прирівняної до посади ОСОБА_1 , з якої його було звільнено зі служби.
Отримання відповідачем таких ухвал не заперечується.
Як вбачається з матеріалів оскарження ухвали, на виконання вимог суду Управлінням Служби безпеки України в Кіровоградській області подано до суду інформацію про складові грошового забезпечення у максимальному розмірі, які у січні 2023 року встановлені за аналогічною посадою, яку позивач займав на день звільнення (головний спеціаліст сектору охорони державної таємниці УСБУ) (а.м.о. 6).
Викладені обставини свідчать про те, що судом було витребувано інформацію про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2023 щодо середніх розмірів надбавки та премії за аналогічною посадою, яку позивач займав на день звільнення, натомість відповідачем надано інформацію про складові грошового забезпечення у максимальному розмірі, які у січні 2023 року встановлені за аналогічною посадою, яку позивач займав на день звільнення, що свідчить про невиконання вимог суду.
Слід зауважити й на тому, що відповідно до абзацу 5 пункту 5 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року № 45, для перерахунку пенсій грошове забезпечення враховується у розмірі, встановленому за відповідною посадою (посадами), в межах визначеної законодавством максимальної величини бази нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування з урахуванням таких його видів: інші щомісячні надбавки, доплати (крім доплати, розмір якої визначається як різниця між розміром грошового забезпечення до і після запровадження нових умов його виплати), підвищення та щомісячна премія - у середніх розмірах, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами) у тому державному органі, звідки особа звільнилася на пенсію.
Велика Палата Верховного Суду в постанові від 23.05.2024 по справі № 380/19324/23 сформувала правовий висновок про те, що у довідках про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії розміри надбавки за особливості проходження служби та премії, відповідно до абзацу п`ятого пункту 5 Порядку № 45 мають зазначатись у середніх розмірах, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою, з якої відповідну особу було звільнено на пенсію.
Враховуючи вищезазначений висновок Великої Палати Верховного Суду, а також те, що нормативно-правовим актом передбачено врахування у довідці для перерахунку пенсії розмірів надбавки за особливості проходження служби та премії саме у середніх розмірах, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою, з якої відповідну особу було звільнено на пенсію, суд апеляційної інстанції вважає безпідставними доводи апеляційної скарги про неможливість визначення відповідачем середніх розмірів надбавки за особливості проходження служби та премії.
Частиною 4 статті 45 КАС України визначено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.
Згідно з частинами 1-3 статті 144 КАС України визначено, що заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.
Заходи процесуального примусу застосовуються судом, як правило, негайно після вчинення порушення.
Про застосування заходів процесуального примусу суд постановляє ухвалу.
З огляду на пункту 5 частини 1 статті 145 КАС України штраф є одним із видів заходів процесуального примусу.
Зважаючи на частинами 2, 3 статті 145 КАС України до однієї особи не може бути застосовано кілька заходів процесуального примусу за одне й те саме порушення.
Застосування до особи заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання обов`язків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 149 КАС України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу. Зважаючи на те, що відповідачем не виконано вимог суду щодо надання інформації про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2023 щодо середніх розмірів надбавки та премії за аналогічною посадою, яку позивач займав на день звільнення, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для застосування до відповідача заходів процесуального примусу.
У пункті 58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 року Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.
Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі повинні оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Відтак, інші, зазначені в апеляційній скарзі доводи, окрім проаналізованих вище, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин справи і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.
Згідно з частиною першою статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись: пунктом 1 частини 1 статті 315, статтями 316, 321, 322, 327, 329 КАС України, Третій апеляційний адміністративний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління Служби безпеки України в Кіровоградській області на ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16 березня 2026 року у справі №340/7113/25 - залишити без задоволення.
Ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16 березня 2026 року у справі №340/7113/25 - залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, встановлених п.2 ч.5 ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий - суддя С.В. Білак 

суддя І.В. Юрко 

суддя С.В. Чабаненко