Справа № 216/113/26
провадження №2/216/1924/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

25 червня 2026 року м. Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Гайтко Л.А. 
за участю:
секретаря судового засідання  Маленька Т.О. 
без участі сторін та без застосування технічного запису 
розглянувши в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом Комунального підприємства теплових мереж "Криворіжтепломережа" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послугу постачання теплової енергії, -
В С Т А Н О В И В :

12.01.2026 року позивач КПТМ "Криворіжтепломережа" звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послугу постачання теплової енергії. 
Позивач просить суд постановити рішення, яким стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» заборгованість за період з 01.12.2013 р. по 21.01.2020 р. у розмірі 18452,13 грн., а саме: за послугу з постачання теплової енергії за період 01.12.2013 р. по 21.01.2020 у розмірі 18452,13 грн., за абонентське обслуговування за період 01.12.2013 по 21.01.2020 у розмірі 0,00 грн. А також стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» судовий збір в розмірі 3028 грн. 
У позовній заяві позивач просить суд розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження.
Ухвалою суду від 20.02.2026 року справу прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, розгляд справи призначено проводити в порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін у судове засідання. Розгляд справи було призначено вперше на 20.04.2026 року. 
Розгляд даної справи 20.04.2026 р. було відкладено у зв`язку із зайнятістю судді у іншому судовому процесі на 29.05.2026 р., що підтверджується довідкою секретаря судового засідання, яка знаходиться в матеріалах справи.
Розгляд даної справи 29.05.2026 р. у зв`язку з відсутністю світла в приміщенні суду було відкладено на 25.06.2026 р., що підтверджується довідкою секретаря судового засідання, яка знаходиться в матеріалах справи.
На підставі ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. 
Заяв або клопотань від сторін або їхніх повноважних представників про перехід від розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін до розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін до суду не надходило. 
Відповідачка ОСОБА_1 01.04.2026 року подала до суду відзив на позовну заяву, у якому зазначила, що про наявність в суді даної цивільної справи дізналася випадково 24.03.2026 року. 

Також відповідачка у відзиві на позовну заяву зазначає про те, що 30.03.2026 р. вона, відвідавши особисто приймальню судді ознайомилась з ухвалою про відкриття провадження у даній справі, а також з матеріалами справи. Відповідачка зазначає, що позовні вимоги не визнає та просить відмовити в задоволенні позову в повному обсязі, застосувати строк позовної давності.  06.04.2026 року відповідачкою ОСОБА_1 подано клопотання про доповнення до відзиву.   04.05.2026 року судом було отримано відповідь на відзив по справі від представника позивача Комунального підприємства теплових мереж "Криворіжтепломережа" Цвіркун А.А., в якому вона просить суд позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. 
08.05.2026 року відповідачем ОСОБА_1 подано протокол - клопотання про порушення процедури розгляду справи доповнення до відзиву. 
11.05.2026 року відповідачем ОСОБА_1 подано заперечення на відповідь по відзиву по справі. 
29.05.2026 року представником позивача Комунального підприємства теплових мереж "Криворіжтепломережа" Цвіркун А.А. подано заяву про розгляд справи за його відсутності. 
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.
Комунальне підприємство теплових мереж «Криворіжтепломережа», засновником та власником якого є орган місцевого самоврядування в особі Криворізької міської ради, створене з метою отримання прибутку в результаті діяльності з виробництва, транспортування, постачання та реалізації теплової енергії споживачам м. Кривого Рогу для потреби опалення та гарячого водопостачання.
Відповідачу проводились нарахування відповідно до тарифів на теплову енергію, які встановлені: 
З 01.01.2011р. затверджено постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України №1844 від 14.12.2010 р., для населення - 224,58 грн. за 1 Гкал.
З 01.07.2014р. затверджено постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері комунальних послуг № 650 від 06.06.2014р. (зі змінами):з централізованого опалення:для абонентів житлових будинків з будинковими та квартирними приладами обліку теплової енергії - 427,96 грн./Гкал (з податком на додану вартість); для абонентів житлових будинків без будинкових та квартирних приладів обліку теплової енергії - 12,94 грн. за 1 кв. м за місяць протягом опалювального періоду (з податком на додану вартість).
З 21.11.2014р. затверджено постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №146 від 17.10.2014р., з централізованого опалення:для абонентів житлових будинків з будинковими та квартирними приладами обліку теплової енергії - 427,83 грн./Гкал (з податком на додану вартість);для абонентів житлових будинків без будинкових та квартирних приладів обліку теплової енергії - 12,94 грн. за 1 кв. м за місяць протягом періоду надання послуги з централізованого опалення (з податком на додану вартість).
З централізованого постачання гарячої води:за умови підключення рушникосушильників до систем гарячого водопостачання - 27,21 грн. за 1 куб. м (з податком на додану вартість);за відсутності рушникосушильників - 25,29 грн. за 1 куб. м (з податком на додану вартість).
З 01.05.2015 р. затверджені постановою Національної комісії що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №1171 від 31.03.2015р. з централізованого опалення: для абонентів житлових будинків з будинковими та квартирними приладами обліку теплової енергії - 720,15 грн/Гкал (з податком на додану вартість); для абонентів житлових будинків без будинкових та квартирних приладів обліку теплової енергії - 21,77 грн. за 1 кв. м за місяць протягом періоду надання послуги з централізовного опалення (з ПДВ), з централізованого постачання гарячої води: за умови підключення рушникосушильників до систем гарячого водопостачання – 42,88 грн. за 1 куб. м (з податком на додану вартість); за відсутності рушникосушильників – 39,67 грн. за 1 куб. м (з податком на додану вартість).

З 01.07.2016р. по 03.11.2016р.затверджено постановою Національної комісії що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №1171 від 31.03.2015р. зі змінами згідно постанови НКРЕКП №1101 від 09.06.2016р. з централізованого опалення: для абонентів житлових будинків з будинковими та квартирними приладами обліку теплової енергії – 1411,77 грн./Гкал (з податком на додану вартість); для абонентів житлових будинків без будинкових та квартирних приладів обліку теплової енергії – 42,69 грн. за 1 кв. м за місяць протягом періоду надання послуги з централізованого опалення (з податком на додану вартість).
З 04.11.2016 р. затверджені постановою Національної комісії що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №1171 від 31.03.2015р. зі змінами згідно постанови НКРЕКП №1782 від 06.10.2016р. з централізованого опалення: для абонентів житлових будинків з будинковими та квартирними приладами обліку теплової енергії – 1417 грн./Гкал (з податком на додану вартість); для абонентів житлових будинків без будинкових та квартирних приладів обліку теплової енергії – 51,63 грн. за 1 кв. м за місяць протягом періоду надання послуги з централізованого опалення (з податком на додану вартість).
З 09.07.2017 р. затверджені постановою Національної комісії що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №784 від 15.06.2017р. зі змінами згідно постанови НКРЕКП №1171 від 31.03.2015р. з централізованого опалення: для абонентів житлових будинків з будинковими та квартирними приладами обліку теплової енергії – 1393,27 грн./Гкал (з податком на додану вартість); для абонентів житлових будинків без будинкових та квартирних приладів обліку теплової енергії – 50,73 грн. за 1 кв. м за місяць протягом періоду надання послуги з централізованого опалення (з податком на додану вартість).
З 31.12.2017 згідно з постановою від 28.12.2017 №1536 "Про внесення змін до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 31.03.2015 №1171", для абонентів житлових будинків з будинковими та квартирними приладами обліку теплової енергії - 1424,96 грн./Гкал, з урахуванням податку на додану вартість (у тому числі: паливна складова - 1070,27 грн./Гкал; решта витрат, крім паливної складової - 354,69 грн./ Гкал); для абонентів житлових будинків без будинкових та квартирних приладів обліку теплової енергії - 67,05 грн. за 1 кв. м за місяць протягом періоду надання послуги з централізованого опалення, з урахуванням податку на додану вартість (у тому числі: паливна складова - 50,36 грн. за 1 кв. м; решта витрат, крім паливної складової - 16,69 грн. за 1 кв. м).
З 06.10.2018 відповідно до Постанови НКРЕКП від 27.02.2018 №240 "Про внесення змін до постанови НКРЕКП від 31.03.2015 № 1171" тариф для абонентів житлових будинків з будинковими та квартирними приладами обліку теплової енергії за 1 Гкал становить 1431,15 грн./Гкал (з ПДВ); тариф для абонентів житлових будинків без будинкових та квартирних приладів обліку теплової енергії становить 67,34 грн. /кв. м (з ПДВ).
З 01.01.2019р. відповідно до Постанови НКРЕКП від 10.12.2018 №1752"Про встановлення тарифів на послугу з централізованого опалення, що надається населенню КПТМ "КРИВОРІЖТЕПЛОМЕРЕЖА",яке є виконавцем цієї послуги" тариф для абонентів житлових будинків з будинковими та квартирними приладами обліку теплової енергії за 1 Гкал становить 1701,19 грн./Гкал (з ПДВ); тариф для абонентів житлових будинків без будинкових та квартирних приладів обліку теплової енергії становить 80,04 грн./кв. м (з ПДВ).
З 25.10.2021р. згідно Рішення Виконавчого комітету Криворізької міської ради від 22.10.2021 №530 "Про встановлення тарифів на теплову енергію, її виробництво, транспортування та постачання, послугу з постачання теплової енергії КПТМ «Криворіжтепломережа» з урахуванням інтересів Криворізької міської територіальної громади" (згідно «Меморандуму про взаєморозуміння щодо врегулювання проблемних питань у сфері постачання теплової енергії та постачання гарячої води в опалювальному періоді 2021/2022рр.») становить 1701,19грн. / Гкал (з ПДВ).
Власником квартири АДРЕСА_1 в період за який утворилась заборгованість за послугу з постачання теплової енергії, а саме з 01.12.2013 по 21.01.2020 р. була відповідач ОСОБА_1 .
Згідно договору купівлі-продажу від 21.01.2020 року ОСОБА_1 

передала у власність (продала) квартиру АДРЕСА_2 , покупцю – ОСОБА_2 . 
Згідно п 31 даного договору купівлі-продажу від 21.01.2020 року продавець квартири АДРЕСА_2 - ОСОБА_1 підтвердила існування заборгованості перед Комунальним підприємством теплових мереж «Криворіжтепломера» станом на 01.01.2020 р., яку Продавець зобов`язується сплатити до 31.12.2020р., що підтверджується договором про оплату заборгованості за послуги централізованого опалення та гарячого водопостачання № 590 від 20.01.2020 р., укладеного між Комунальним підприємством теплових мереж «Криворіжтепломережа» та ОСОБА_1 . 
Згідно розрахунку заборгованості від 15.12.2025 року, яка додана позивачем до позовної заяви заборгованість відповідача ОСОБА_1 у період з 01.12.2013р. по 21.01.2020 р., становить 18 452,13грн.
На виконання своєї статутної мети КПТМ «Криворіжтепломережа» здійснює постачання теплової енергії Відповідачу за адресою: АДРЕСА_3 . Так як будинок АДРЕСА_4 є багатоповерховим, опалення до квартири АДРЕСА_5 здійснюється від транзитних трубопроводів житлового будинку і є невід`ємною частиною системи опалення вказаного будинку, це свідчить про те, що відповідачі отримують теплову енергію. Доказами подачі теплової енергії до будинку є акти про подачу теплоносія та про його відключення, копії яких додаються.
З 05.11.2021 року договірні відносини між КПТМ «Криворіжтепломережа» та споживачами - власниками квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку врегульовані індивідуальним договором про надання послуги з постачання теплової енергії від 05.10.2021 року, що укладений в порядку ч.5 ст. 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 09 листопада 2017 року №2189-VІІІ.
Цією ж нормою передбачено, що плата виконавцю комунальної послуги за індивідуальним договором про надання комунальної послуги, що є публічним договором приєднання, складається з: плати за послугу, що розраховується, виходячи з розміру затверджених цін/тарифів на відповідну комунальну послугу та обсягу спожитих комунальних послуг, визначеного відповідно до законодавства, плати за абонентське обслуговування, яке не може перевищувати граничний розмір, визначений Кабінетом Міністрів України. 
Заборгованість згідно розрахунку заборгованості за період з 01.12.2013 р. по 21.01.2020 р. складає 18 452,13 грн., а саме: за послугу з постачання теплової енергії за період 01.12.2013 р. по 21.01.2020 у розмірі 18 452,13 грн., за абонентське обслуговування за період 01.12.2013 по 21.01.2020 у розмірі 0,00 грн., що підтверджується розрахунком заборгованості. 
КПТМ «Криворіжтепломережа» відповідно до приписів ЗУ «Про природні монополії» відноситься до суб`єктів природної монополії. Як монополіст такої природної монополії, згідно ст.19 ЗУ «Про теплопостачання», позивач не має права відмовити споживачу теплової енергії у забезпеченні його тепловою енергією за наявності можливостей на приєднання споживача до теплової енергії.
Обов`язок споживача оплатити надані послуги встановлено ст. 68 ЖК України, ст. 19 Закону України «Про теплопостачання».
Згідно ст. 68 ЖК України наймач зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги. Відповідно до ст. 67 ЖК України, плата за комунальні послуги (водопостачання, газ, теплова енергія та інші послуги) береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», в редакції Закону № 1875-IV від 24.06.2004 року, споживачем комунальних послуг є фізична чи юридична особа, яка отримує або має намір отримати житлово-комунальну послугу.
Відповідно ч.4 ст.319 і ст.322 Цивільного Кодексу України, власність зобов`язує і власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно п .5.23 наказу Державного комітету України з будівництва та архітектури № 80 від 18.05.2005 «Державні будівельні норми України. Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення ДБН В.2.2-15-2005» житлові будинки повинні обладнуватися опаленням і вентиляцією, що проектуються згідно зі СНиП 2.04.05.

Згідно п.6 ч. ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» №2189-VІІІ індивідуальний споживач - фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги.
Відповідно до ч. 1 ст.9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» №2189-VІІІ споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором.
Згідно ч. 3 ст. 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» №2189-VІІІ, дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг. 
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» до житлово-комунальних послуг належать комунальні послуги, в тому числі з постачання теплової енергії.
Відповідно п.18 Постанови КМУ №630 від 21.07.2005 р. «Про затвердження Правил надання послуг з центрального опалення постачання холодної та гарячої води і водовідведення», плата за послуги вноситься не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим».
Відповідно до п.4 Постанови КМУ №830 від 21.08.2019 р. «Про затвердження Правил надання послуги з постачання теплової енергії і типових договорів про надання послуги з постачання теплової енергії», Послуга надається споживачу для потреб опалення або на індивідуальний тепловий пункт споживача для потреб опалення та приготування гарячої води.
З 05.11.2021 р. згідно п. 35 Постанови КМУ №830 від 21 серпня 2019 р. «Про затвердження Правил надання послуги з постачання теплової енергії і типових договорів про надання послуги з постачання теплової енергії» оплата послуги здійснюється не пізніше останнього дня місяця, що настає за розрахунковим періодом (граничний строк внесення плати за спожиту послугу), якщо інший порядок та строки не визначені договором.
Індивідуальний договір вважається укладеним із споживачем, якщо протягом 30 днів з дня опублікування тексту договору на офіційному веб-сайті органу місцевого самоврядування та/або на веб-сайті виконавця співвласники багатоквартирного будинку не прийняли рішення про вибір моделі договірних відносин та не уклали відповідний договір з виконавцем.
Відповідно до ст. 634 ЦК України, договір приєднання може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати своєї умови договору. 
Відповідно п.36, п. 37 Постанови КМУ №830 від 21.08.2019 р. «Про затвердження Правил надання послуги з постачання теплової енергії і типових договорів про надання послуги з постачання теплової енергії», споживач здійснює оплату спожитої послуги щомісяця в порядку та строки, визначені договором. Споживач не звільняється від оплати послуги, отриманої ним до укладення відповідного договору. Споживач не звільняється від оплати послуги за період тимчасової відсутності в житловому приміщенні (на іншому об`єкті нерухомого майна) споживача та інших осіб.
Відповідно до п.1 ч.2 ст.7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» індивідуальний споживач зобов`язаний укладати договори про надання житлово-комунальних послуг у порядку і випадках, визначених законом.
Відповідно до п.1 ст. 543 ЦК України, у разі солідарного обов`язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов`язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо. Згідно ст. 541 ЦК України, солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання. 
У відповідності зі ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до статті 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Статтею 525 ЦК України, передбачає, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
У Відзиві на позовну заяву відповідач просить суд застосувати наслідки закінчення строку позовної давності та відмовити у задоволенні позовних вимог, однак суд критично оцінює твердження відповідача про те, що позивачем пропущено строк позовної давності при зверненні з позовом до суду, з огляду на наступне.
Як визначається в ч. 1, 2 ст. 264 ЦК України перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Позовна давність переривається у разі пред`явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач. 
Згідно ч. 3 ст. 264 ЦПК України після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується . 
Відтак, переривання перебігу позовної давності передбачає, що внаслідок вчинення певних дій (або підтвердження визнання боржником боргу чи іншого обов`язку, або подання кредитором позову до одного чи кількох боржників) перебіг відповідного строку, що розпочався, припиняється. Після такого переривання перебіг позовної давності розпочинається заново з наступного дня після підтвердження визнання боржником боргу чи іншого обов`язку або після подання кредитором позову до одного чи кількох боржників (вказана правова позиція викладена в Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 травня 2018 року у справі № 663/2070/15-ц). 
Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (із наступними змінами і доповненнями) установлено з 12.03.2020 до 31.10.2020 на всій території України карантин, дію якого неодноразово продовжено. 
Карантин в Україні безперервно було встановлено з 12.03.2020 до 30.06.2023 року. Законом України від 30.03.2020 № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України доповнено, зокрема, пунктом 12 такого змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. 
Законом України № 2120-IX від 15.03.2022 «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану», який набрав чинності 17.03.2022, розділ "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України доповнено пунктами 18 і 19 такого змісту: "18. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). 19. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії"». В редакції Закону України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо вдосконалення порядку відкриття та оформлення спадщини» № 3450-IX 

від 08.11.2023, який набрав чинності 30.01.2024, пункт 19 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу викладено у наступній редакції: «19. У період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану. 
На підставі вищевикладеного, судом встановлено, що строк позовної давності щодо позовних вимог позивачем не пропущено, у зв`язку з дією карантину та воєнного стану на території України, який діє на теперішній час. 
Як вбачається з матеріалів справи, відповідачка у порушення ст. 67, 68, 162 Житлового Кодексу України, ст.9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», оплату за отримані послуги не здійснила, внаслідок чого її заборгованість згідно розрахунку за період з 01.12.2013 року по 21.01.2020 року становить 18452,13 грн. 
Відповідно ч. 4 ст. 319 і ст. 322 ЦК України, власність зобов`язує і власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно п. 5.23 наказу Державного комітету України з будівництва та архітектури №80 від 18.05.2005 «Державні будівельні норми України. Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення ДБН В.2.2-15-2005» житлові будинки повинні обладнуватися опаленням і вентиляцією, що проектуються згідно зі СНиП 2.04.05. 
Згідно ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» індивідуальний споживач - фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб. 
Пунктом 5 частини 3 статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та ст.67, 68, 162 Житлового Кодексу України передбачено, що споживач зобов`язаний: оплачувати житлово-комунальні послуги у строки передбачені договором або Законом. Відповідно п. 18 Постанови КМУ №630 від 21.07.2005 «Про затвердження Правил надання послуг з центрального опалення постачання холодної та гарячої води і водовідведення», плата за послуги вноситься не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим. 
Відповідно до ч. 6 ст. 19 Закону України «Про теплопостачання», споживач повинен щомісячно здійснювати оплату теплопостачальній організації за фактично отриману теплову енергію. 
Згідно п. 20 Правил, плата за надані послуги вноситься споживачем відповідно до показань засобів обліку теплової енергії або затверджених нормативів (норм) споживання на підставі платіжного документа. 
З огляду на наведене, відповідачкою було порушено зобов`язання з оплати за отримані послуги за постачання теплової енергії, внаслідок чого, вимога позивача щодо стягнення заборгованості є обґрунтованою та підтвердженою належними та допустимими доказами.
У відповідності до ст. ст. 13, 81 ЦПК України суд розглядає справу не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
За змістом ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд зокрема вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для 

вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати.
Статтями 12, 13, 77 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, згідно з якими кожна сторона повинна довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд розглядає справу в межах заявлених вимог і вирішує справу на підставі наданих доказів. Даний принцип полягає у прояві в змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Сторони зобов`язані визначити докази, на які вони посилаються, як на підставу своїх вимог та заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення.
Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь - які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці данні встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звук о-і відеозаписів, висновків експертів.
За змістом статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України - кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.
Згідно ст. 10-13 ЦПК України - суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України.
Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Суд застосовує норми права інших держав у разі, коли це передбачено законом України чи міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. 
Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.
Одним із основоположних принципів цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність, що передбачено у пункті 6 частини першої статті 3 ЦК України.
Тобто, дії учасників цивільних правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки, характеризуватися чесністю, відкритістю та повагою до інтересів іншої сторони. 
Дослідивши надані суду письмові докази, враховуючи проаналізовані норми права, позицію обох сторін по справі, суд приходить до висновку про задоволення позову в повному обсязі.
Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

За приписами частини 1 статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.
Отже з урахуванням задоволення позову в повному обсязі з відповідача на користь позивача підлягає відшкодуванню судовий збір в розмірі 3028,00 грн.
Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 5-8, 12-19, 23, 89, 128, 131, 141, 197, 258-259, 263,265, 268, 270-274, 354-355 ЦПК України, ст.ст.11, 15, 16, 257, 264, 268, 319, 322, 509, 526, 541, 543 ЦК України, ст.ст. 1,7,21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»; ст.ст.67,68,162 Житлового Кодексу України, ст.19 ЗУ «Про теплопостачання», суд - 

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Комунального підприємства теплових мереж "Криворіжтепломережа" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послугу постачання теплової енергії – задовольнити. 
Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ПН НОМЕР_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_6 ) на користь комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» заборгованість за період з 01.12.2013 р. по 21.01.2020 р. у розмірі 18452,13 грн., а саме: за послугу з постачання теплової енергії за період 01.12.2013 р. по 21.01.2020 р. у розмірі 18452,13 грн. 
Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_6 ) на користь комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» судовий збір в розмірі 3028,00 грн. 
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Повний текст рішення складено 26.06.2026 р.

Суддя    Л.А. Гайтко