ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/38374/23 Суддя (судді) першої інстанції: Горобцова Я.В.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2026 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Ганечко О.М.,
суддів Василенка Я.М.,
Кузьменка В.В.,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби на рішення Київського окружного адміністративного суду від 07 травня 2025 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Юкрейн Тобако Інкорпорейтед» до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
У С Т А Н О В И В :

До Київського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮКРЕЙН ТОБАКО ІНКОРПОРЕЙТЕД» до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України, в якому позивач просив суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у м. Києві форми «С» від 18 липня 2023 року № 00493280702 про сплату пені у розмірі 271280, 39 грн.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив про те, що висновки акту перевірки, на підставі яких було прийняте оскаржуване рішення, не відповідають дійсним обставинам справи та нормам чинного законодавства, і тому позивач вважає спірне рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню.
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 07 травня 2025 року адміністративний позов задоволено повністю.
Визнано протиправним та скасовано повністю податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві форми «С» від 18.07.2023 № 00493280702.
Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, Головне управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремлений підрозділ Державної податкової служби подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі, при цьому, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення спору. 
Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 31.12.2025 відкрито апеляційне провадження та призначено апеляційну скаргу до розгляду в порядку письмового провадження.
Дану справу розглянуто в порядку письмового провадження, оскільки, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Виконуючи вимоги процесуального законодавства, колегія суддів ухвалила продовжити строк розгляду апеляційної скарги, згідно норм ст. 309 КАС України.
Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга відповідача не підлягає задоволенню, з огляду на таке.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, у період з 08.06.2023 по 14.06.2023, відповідачем на підставі та наказу ГУ ДПС у м. Києві від 01.06.2023 № 2710-п проведено документальну позапланову виїзну перевірку позивача з питань дотримання вимог валютного законодавства при здійсненні операцій за зовнішньоекономічним договором № 310521 від 31.05.2021 за період з 31.05.2021 по 14.06.2023.
По результатах перевірки був складений акт від 21.06.2023 № 45454/26-15-07-02-02- 03/43548448 з висновками про порушення ч. 3 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» у зв`язку з несвоєчасним надходженням товару на суму 31009,03 фунтів стерлінгів (еквівалент 1370102,98 грн) за договором № 310521 від 31.05.2021, укладеним ТОВ «ЮТІ» з компанією MPRD Ltd t/a Cerulean (Великобританія) та розрахунком пені за порушення строків розрахунків по зовнішньоекономічних операціях ТОВ «ЮТІ» на суму 271280,39 грн.
На підставі висновків акта про результати перевірки, ГУ ДПС у м. Києві прийнято податкове повідомлення-рішення форми «С» від 18.07.2023 № 00493280702 про стягнення з позивача пені у розмірі 271280,39 грн.
Наведене стало підставою для звернення до суду з даним позовом. 
Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, виходив з того, що наявність підтверджених ТПП Мілтон-Кейнса та ТПП України форс-мажорних обставин, які унеможливи дотримання вимог валютного законодавства при здійсненні операцій за зовнішньоекономічним договором, звільняє позивача від відповідальності за порушення вимог ч. 2 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції».
У той же час, ГУ ДПС у м. Києві, будучи суб`єктом владних повноважень, не було доведено, що товариство мало можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких його притягнуто до відповідальності, проте не вжило достатніх заходів щодо їх дотримання.
Натомість, апелянт вважає вказані висновки суду першої інстанції помилковими та необґрунтованими, позаяк обладнання було поставлено на позивача 10.10.2022, що свідчить про порушення законодавчо встановлених строків розрахунків на 66 днів. У наданих товариством сертифікатах не деталізовано всіх необхідних даних, та які не є довідкою уповноваженої організації країни розташування сторони ЗЕД договору.
З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає за необхідне зазначити таке.
Між сторонами немає спору щодо встановленого податковим органом факту порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності. Натомість, виник спір щодо правомірності нарахування контролюючим органом пені за цим фактом на підставі Податкового кодексу України та Закону України «Про валюту і валютні операції», оскільки позивач доводив про відсутність його вини в порушенні цих строків та наявність обставин непереборної сили, що засвідчено відповідним сертифікатом ТПП.
Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ унормовані Законом № 2473-VIII, який також встановлює відповідальність за порушення валютного законодавства.
Стаття 13 Закону № 2473-VIII, визначає особливості встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
Так, Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів (частина перша статті 13 Закону №2473-VIII).
Згідно із вимогами частини другої статті 13 Закону № 2473-VIII, у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.
Порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) (частина п`ята статті 13 Закону № 2473-VIII).
Водночас, частина шоста статті 13 Закону № 2473-VIII, передбачає, що у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин. Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).
Отже, у разі зупинення виконання господарської операції, яке зумовлене виникненням форс-мажорних обставин, зупиняється як перебіг строку розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, так і нарахування пені на весь період дії форс-мажорних обставин.
Нормативне визначення форс-мажору закріплено в ч. 2 ст. 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні», у відповідності до якої форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.
Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), який видано Торгово-промисловою палатою України та уповноваженою нею регіональними торгово- промисловими палатами, або уповноваженою організацією (органом) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту) є підставою для подовження законодавчо встановлених термінів (строків) розрахунків на період дії форс-мажорних обставин та підставою для не нарахування пені на період дії форс-мажорних обставин.
У зв`язку з повномасштабним вторгненням російської федерації на Україну Торгово-промислова палата України ухвалила рішення спростити процедуру засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) та з метою позбавлення обов`язкового звернення до ТПП України та уповноважених нею регіональних ТПП з метою підтвердження форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) у період дії введеного воєнного стану на сайті ТПП України було розміщено 28.02.2022 року загальний офіційний лист ТПП України щодо засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).
ТПП України підтверджено, що зазначені обставини з 24 лютого 2022 року до їх офіційного закінчення є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких/-го настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких/-го стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс- мажорних обставин (обставин непереборної сили).
Колегія суддів акцентує увагу на тому, що законодавцем передбачено випадок не застосування фінансової відповідальності у вигляді нарахування пені (зупинення строку нарахування пені) лише у разі виникнення форс-мажорних обставин, які унеможливлюють виконання контрагентом договору.
Встановлення наявності/відсутності обставин для зупинення перебігу строку розрахунків та відповідно зупинення нарахування пені у період дії форс-мажорних обставин, є функціональними обов`язками контролюючих органів у відповідності до приписів п.п.19-1.1.34 ст. 19-1 ПК України, які повинні визначати суми податкових та грошових зобов`язань платників податків, застосування і своєчасне стягнення сум передбачених законом штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) у разі встановлення порушення платником податків валютного законодавства.
Під час розгляду даного спору в суді першої інстанції було досліджено, що під час перевірки, позивачем на адресу ГУ ДПС у м. Києві було надано належним чином засвідчені копії наступних документів: Копія договору № 310521 від 31.05.2021; Картка рахунку 632 за період з 01.01.2012 по 08.0б.2023 в розрізі договору № 310521 від 31.05.2021; Оборотно-сальдова відомість по рахунку 632 за період з 01.01.2012 по 08.06.2023 в розрізі договору № 310521 від 31.05.2021; Копія інвойсу №825048 від 20.12.2021; Копія товарно-транспортної накладної за інвойсом № 825048 від 20.12.2021; Копія митної декларації за інвойсом № 825048 від 20.12.2021; Копія валютного платіжного доручення від 06.08.2021; Копія валютного платіжного доручення від 30.12.2021; Копія листа Постачальника від 05.01.2022, яким було повідомлено товариство про відстрочення постачання до 25.02.2022, у зв`язку з виявленими недоліками товару; Копія листа Постачальника від 25.02.2022, яким було повідомлено товариство про готовність товару для відправлення та не можливість доставки у зв`язку з початком військових дій в Україні; Копія листа від 01.12.2022 про звернення постачальника в ТПП для встановлення форс-мажорних обставин; Копія Сертифікату ТПП Мілтон-Кейнса від 06.06.2023; Копія листа ТПП України № 2024/02.0-7.1 від 28.02.2022.
Таким чином, з наданих позивачем під час здійснення перевірки документів вбачається, що порушення строків розрахунків за зовнішньоекономічним договором № 310521 від 31.05.2021 відбулось через неможливість своєчасного постачання товару у зв`язку з повномасштабним вторгненням російської федерації на Україну, а саме через неможливість знайти перевізника, який би погодився на постачання обладнання на територію України під час ведення активних бойових дій, які відбувалися внаслідок збройної агресії з боку російської федерації. 
Зазначені обставини підтверджено листом постачальника від 25.02.2022 , ТПП Мілтон-Кейнса від 06.06.2023 та ТПП України, і тому це є підставою для не нарахування пені на період дії форс-мажорних обставин.
Форс-мажорні обставини не мають преюдиціальний (заздалегідь встановлений) характер. При їх виникненні сторона, яка посилається на дію форс-мажорних обставин, повинна це довести. Сторона яка посилається на конкретні обставини повинна довести те, що вони є форс-мажорними, в тому числі, саме для конкретного випадку. Виходячи з ознак форс-мажорних обставин, необхідно також довести їх надзвичайність та невідворотність. Те, що форс-мажорні обставини необхідно довести, не виключає того, що наявність форс-мажорних обставин може бути засвідчено відповідним компетентним органом.
З наведених вище підходів слідує, що саме по собі існування форс-мажорної обставини (обставини непереборної сили) ще не є свідченням того, що безпосередньо вона вплинула на неможливість виконання особою певного зобов`язання за договором чи обов`язку, передбаченого законодавчими та іншими нормативними актами. 
Такий зв`язок має встановлюватись як шляхом надання сертифіката (довідки) Торгово-промислової палати України чи уповноваженої нею регіональної ТПП, так і оцінкою інших належних доказів, що можуть це підтвердити.
Проте, як доцільно зауважив суд першої інстанції, податковим органом під час винесення оскаржуваного податкового повідомлення-рішення не було враховано вищезазначений факт наявності форс-мажорних обставин.
Аргументацією для прийняття такого рішення стало те, що, наданий сертифікат, виданий ТПП Мілтон-Кейнса від 06.06.2023, не є довідкою уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору або третьої країни, оскільки в даному сертифікаті відсутні місце, час, період настання форс-мажорних обставин, докази настання таких обставин, чим не виконано вимоги п. 6.12. Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженого рішенням президії ТПП України 15.07.2014 № 40(3) (далі також - Регламент).
Разом з тим, ні Закон України «Про торгово-промислові палати в Україні», ні Регламент не вимагають детального опису форс-мажорних обставин. Більше того, загальновідомими є обставини введення в Україні у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України воєнного стану із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 (Указ Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затверджений Законом України від 24.02.2022 №2102-IX).
Колегія суддів зауважує, що ТПП України та Торгово-промислова палата Мілтон-Кейнса є уповноваженими інституціями для видачі сертифікатів про форс-мажор, у свою чергу, лист постачальника від 25.02.2022 фіксує дату початку неможливості виконання зобов`язань одразу після початку повномасштабного вторгнення.
Крім цього, у листі ТПП України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 також міститься інформація про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військова агресія Російської Федерації проти України, що стала підставою введення воєнного стану із 05 години 30 хвилини 24.02.2022 строком на 30 діб, відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні».
У цьому листі Торгово-промислова палата України підтвердила, що зазначені обставини з 24.02.2022 до їх офіційного закінчення є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/ обов`язком, виконання яких/-го настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких/-го стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставини непереборної сили).
Таким чином, сама лише відсутність у Сертифікаті ТПП Мілтон-Кейнса від 06.06.2023 детальної інформації про такі обставини, враховуючи загальновідомий характер факту введення воєнного стану на території України, а також з огляду на зміст листа ТПП України від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1, не може унеможливлювати врахування такого сертифіката для зупинення строків розрахунків.
Колегія суддів вважає, що наявність підтверджених ТПП Мілтон-Кейнса та ТПП України форс-мажорних обставин, які унеможливили дотримання вимог валютного законодавства при здійсненні операцій за зовнішньоекономічним договором №310521 від 31.05.2021 відповідно до п.п. 112.8.9. п. 112.8 ст. 112 ПК України та п. 6 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операцій звільняє позивача від відповідальності за порушення вимог ч. 2 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції».
Жодним нормативно-правовим актом не обмежено платника податків у надані контролюючому органу будь-яких документів та письмових пояснень на його розсуд, які повинні бути прийняті та ретельно перевірені.
У той же час, ГУ ДПС у м. Києві, будучи суб`єктом владних повноважень не було доведено, що товариство мало можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких його притягнуто до відповідальності, проте не вжило достатніх заходів щодо їх дотримання.
Отже, оскаржуване податкове повідмолення-рішення є протиправним та підлягає скасуванню, позовні вимоги підлягають задоволенню, а доводи апеляційної скарги відповідача не знайшли свого підтвердження та не є підставою для скасування чи зміни оскаржуваного рішення суду першої інстанції. 
Згідно з приписами ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
У відповідності до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та прийнято судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду, з огляду на що, рішення суду першої інстанції підлягає залишенню без змін. 
Судові витрати розподілу не підлягають.
Керуючись ст. ст. 243, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 - 331 КАС України, суд,

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 07 травня 2025 року - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена з підстав, визначених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя О.М. Ганечко 

Судді Я.М. Василенко

В.В. Кузьменко