Справа № 276/1902/25
Провадження по справі №2/276/61/26 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 червня 2026 року селище Хорошів
Хорошівський районний суд Житомирської області в складі головуючого судді Збаражського А.М., з участю: 
секретаря судового засідання Ігнатенко О.М.,
позивача ОСОБА_1 ,
представника позивача - адвоката Галкіна В.Л.,
представника відповідача - адвоката Бершадської І.М.,
третьої особи ОСОБА_2 ,
представника третьої особи - адвоката Фесенко О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" про захист прав споживачів, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 , -
в с т а н о в и в:
ОСОБА_1 звернулася до суду з даним позовом, в якому просить стягнути з акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" на свою користь 12600,00 гривень та моральну шкоду у розмірі 6000,00 гривень.
В обґрунтування позовних вимог зазначила, що 14.11.2024 при оформленні кваліфікованого електронного підпису за допомогою функціоналу веб-чату Ощадбанку перейшла за посиланням у чат-боті, після чого було виявлено списання з її зарплатного рахунку грошових коштів у загальній сумі 12600 гривень. Водночас, позивач не вчиняла жодних дій, які могли б якимось чином сприяти передачі свого логіну та паролю у системі «Ощад24» третім особам. Нею не розголошувалася третім особам інформація про номери карткових рахунків, пін-коди та інша конфіденційна інформація. Картки не губилися, доступу до них треті особи не мали. Позивач невідкладно зателефонувала на гарячу лінію банку з метою якнайшвидшого блокування карткових рахунків та скасування операції з перерахунку коштів. Їй повідомили, що скасування операції неможливо, можна лише заблокувати картку. 15.11.2024 донька позивача, ОСОБА_3 , звернулася із заявою до правоохоронних органів щодо шахрайських дій відносно її матері. За результатом цього звернення Дінпровським ГУНП в м.Києві було розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні. Окрім того, відповідач не вчинив жодних дій щодо блокування коштів неналежного отримувача, що призвело до неможливості повернення незаконно перерахованих коштів, а також мало наслідком суттєвих моральних страждань, хвилювань, втрати сну. Наразі позивач має докладати додаткових зусиль для повернення власних коштів. При цьому сам відповідач продовжує нараховувати відсоток за користування кредитом, так як частина коштів була перерахована саме з коштів кредитної лінії.
Ухвалою судді Хорошівського районного суду Житомирської області від 06.11.2025 відкрито спрощене провадження за даним позовом, відповідачу надано строк для подання відзиву на позовну заяву.
01.12.2025 судом отримано відзив акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" на позовну заяву, в якому відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Відповідач зазначив, що 14.11.2024 через Систему ДБО «Ощад 24/7» з використанням мобільного додатку Банку (MOBILE BANKING, стара версія), відбулась успішна операція з переказу коштів на суму 12600,00 грн на платіжну картку, відкриту в АТ «Акордбанк» № НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ). Оскаржувану операцію було здійснено в мобільному додатку Ощад 24/7 (стара версія), який було встановлено/перевстановлено 11.11.2024 з використанням реквізитів банківської картки Клієнта № НОМЕР_3 та ПІН коду до неї з правильним введенням одноразового паролю, який був повідомлений Банком Позивачу 11.11.2024 о 17:44 шляхом направлення СМС на фінансовий номер Позивача НОМЕР_4. Для реєстрації і встановлення старого мобільного додатку використовуються реквізити платіжної карти Клієнта та ІІІН-код до неї, а також одноразовий пароль, що надходив у вигляді СМС на фінансовий номер мобільного телефону Клієнта НОМЕР_4 . Переказ підтверджувався біометрією, активацію якої було здійснено 11.11.2024 0 17:45. Крім того, оформити КЕП (кваліфікований електронний підпис) через Telegram від АТ «Ощадбанк» неможливо, оскільки банк пропонує таку послугу через свій мобільний додаток або офіційний сайт Банку. Відтак, позивач зайшла в Telegram на невідомий чат-бот. Остання самостійно розголосила третім особам конфіденційну інформацію. Такі дії позивача не можуть бути обачними, сприяли вчиненню оспорюваних операцій третіми особами по списанню коштів із карткового рахунку, а тому Банк не може нести відповідальності за оскаржувану операцію і всю повноту відповідальності несе сам Клієнт (Позивач). АТ «Ощадбанк» не може нести відповідальність за вчинення операцій, які відбулись до моменту повідомлення Позивачкою Банку. Щодо моральної шкоди відповідач зазначив, що позивачем не було надано належних та допустимих доказів, які б підтверджували факт заподіяння моральної шкоди, в чому саме полягає «заподіяна» їй моральна шкода, з яких міркувань позивач виходила, визначаючи її розмір, якими саме неправомірними діями відповідача її заподіяно.
Ухвалою суду від 02.12.2025 витребувано в акціонерного товариства «КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК „АКОРДБАНК" інформацію щодо переказу коштів, здійсненого 14.11.2024 з поточного рахунку ОСОБА_1 , НОМЕР_5 , відкритого в AT «Ощадбанк», на платіжну картку, відкриту в AT «КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК „АКОРДБАНК" № НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ), із зазначенням власника такого рахунку та його ідентифікаційних даних (ПІБ, рік народження, РНОКПП, адреса реєстрації тощо); витребувано у  приватного акціонерного товариства «ВФ Україна» інформацію (роздруківку в паперовому вигляді) вхідних та вихідних телефонних дзвінків та текстових повідомлень (в тому числі змісту таких повідомлень) на номер НОМЕР_4 за 11.11.2024, 14.11.2024.
Ухвалою суду від 02.03.2026 витребувано у Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві інформацію про стан досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12024100040003844 від 16 листопада 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, а також відомості про особу, якій повідомлено про підозру у даному кримінальному провадженні (за наявності).
Ухвалою суду від 02.03.2026 залучено до участі у справі за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Ощадбанк» про захист прав споживачів, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2 .
Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала. Повідомила суду, що в пошуковому рядку інтернет-сторінки «Google» написала «офіційний сайт ощадбанк», після чого відкрила посилання на сторінку Ощадбанку. У подальшому, на веб-сайті Ощадбанку перейшла за посиланням на чат-бот в застосунок «Телеграм», де з метою оформлення електронно-цифрового підпису ввела дані своєї банківської картки (номер картки) та номер мобільного телефону. Після чого, отримала повідомлення від Ощадбанку про списання коштів з її рахунку. Інших повідомлень не надходило, ЕЦП так і не створено. Також зазначила, що вона не знайома з особою, якій перераховано кошти.
Представник позивача просив задовольнити позовні вимоги з підстав, наведених у позовній заяві. Окрім того, зазначив, що позивач одразу після отримання повідомлення про зняття з її рахунку коштів зателефонувала в Ощадбанк, однак відповідачем не вжито невідкладних заходів для повернення коштів.
Представник відповідача просила відмовити у задоволенні позову з мотивів, які викладені у відзиві на позовну заяву. Також зазначила, що позивач звернулася до банку вже після зняття з її рахунку коштів, операція по перерахунку коштів миттєва, її зупинити неможливо, підстав для цього не було.
Третя особа ОСОБА_2 в судовому засіданні повідомила, що в 2023 році з метою подальшого отримання стипендії завантажила мобільний додаток ПАТ «КБ «Акордбанк» та на її ім`я було відкрито картковий рахунок (без виготовлення банківської картки). Однак, враховуючи те, що університет, в якому вона навчалась, не співпрацював з цим банком, тому вона видалила вказаний мобільний додаток. 15.03.2026, отримавши копію позовної заяви з додатками у даній справі, дізналась про перерахування на її рахунок коштів. Раніше не знала про дану ситуацію, від банку не отримувала жодних повідомлень. Після чого, звернулася у відділення ПАТ «КБ «Акордбанк» з письмовою заявою та отримала виписку по рахунку, з якої з`ясувала, що 14.11.2025 на її рахунок було зараховано кошти, зокрема в сумі 12600,00 гривень, які в подальшому перераховані іншим отримувачам. По даному рахунку надавались та погашались кредити (хто саме отримував та погашав кредити їй не відомо). Станом на дату отримання виписки кошти на картковому рахунку були відсутні, як і заборгованість, рахунок не активний (чи заблокований, чи закритий). Письмову заяву про закриття рахунку вона не подавала. ОСОБА_2 звернулась до правоохоронних органів, однак, на даний час відомості про вчинення кримінального правопорушення не внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Бездіяльність уповноваженої особи поліції ще не оскаржувала, оскільки не отримала відповіді за її зверненням. Окрім того, повідомила, що після завершення навчання вона загубила свій паспорт громадянина України, але з цього приводу не зверталась до правоохоронних органів. 30.04.2026 їй видано новий паспорт, у зв`язку з втратою попереднього. 
Представник третьої особи в судовому засіданні повідомила, що нею буде підготовлено звернення до банку та оскаржено бездіяльність відділення поліції щодо невнесення відомостей до ЄРДР.
Відповідно до статті 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.
Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.
Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.
Дослідивши обставини справи в їх сукупності, заслухавши учасників справи, оцінивши всі зібрані по справі докази для ухвалення обґрунтованого рішення, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов наступного висновку.
Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини
29.11.2016 між ОСОБА_1 та АТ «Ощадбанк» укладено Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) (далі - ДКБО) шляхом підписання заяви про приєднання №901637/291116 до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки).
На виконання умов ДКБО Банк відкрив на ім`я Позивача поточний рахунок № НОМЕР_6 в гривні України на умовах тарифного пакету «Зарплатний», Тарифів за користування платіжною карткою, розміщених на сайті Банку та надав Клієнту платіжну картку типу Мastercard Debit Standard та IIIH-конверт до неї (п.п. 3.4.1, 3.4.2 Заяви).
Поточний рахунок № НОМЕР_7 у національній валюті України було змінено на рахунок № НОМЕР_8 у зв`язку з переходом банківської системи України на новий формат рахунків IBAN на виконання вимог Постанови Правління НБУ від 28.12.2018 №162 «Про запровадження міжнародного номера банківського рахунку (IBAN) в Україні відповідно до умов ДКБО Банк відкриває на ім`я Клієнта поточний рахунок, операції за яким можуть здійснюватися з використанням електронного платіжного засобу за дебетовою - кредитною схемою (п.3.2 Заяви). 
Згідно з п.п. 3.1, 3.2 Заяви шляхом підписання цієї заяви про приєднання до Договору, Клієнт беззастережно приєднується до Договору (ДКБО) в редакції, яка на день підписання цієї Заяви про приєднання розміщена на інтернет-сторінці Банку www.oschadbank.ua та укладає з Банком Договір, складовою частиною якого є умови договору банківського рахунку. Відповідно до умов Договору Банк відкриває на ім`я Клієнта поточний рахунок, операції за яким можуть здійснюватися з використанням електронного платіжного засобу за дебетовою кредитною схемою. Номер мобільного телефону, повідомлений Банку Клієнтом, який використовується Банком для ідентифікації Клієнта, надання сервісів через Контакт центр Банку та вважається фінансовим номером Клієнта є номер НОМЕР_4, зазначений в п.п. 2.2, 3.3.2.Заяви.
За даними програмного забезпечення АТ «Ощадбанк» 14.11.2024 через Систему ДБО «Ощад 24/7» з використанням мобільного додатку Банку, відбулась, зокрема, операція з переказу коштів: 14.11.2024 о 16:45 на суму 12600,00 грн шляхом переказу коштів з використанням мобільного додатку «Ощад» на платіжну картку, відкриту в ПАТ КБ «Акордбанк» № НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ).
Вказане підтверджується випискою по картковому рахунку № НОМЕР_8 , роздруківкою інформації з автоматизованої системи банку (а.сп.10, 96-98).
Згідно з інформацією, наданою ПАТ КБ «Акордбанк», власником платіжної картки з № НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ) є ОСОБА_2 (а.сп. 111).
14.11.2024 о 17 год. 07 хв. ОСОБА_1 звернулась до оператора Ощадбанку з питання неправомірності переказу коштів з її карток, повернення коштів та необхідності блокування карток. Вказане підтверджується звукозаписом розмови та роздруківкою дзвінків. Так, відповідно до роздруківки вхідних та вихідних дзвінків, СМС-повідомлень абонентського номеру НОМЕР_4 , наданої ПрАТ «ВФ Україна» відповідно до ухвали суду, 14.11.2024 о 16:45:45 надійшло СМС від Ощадбанку. Після чого, о17:07 відбувся дзвінок на номер 380800210800 (а.сп. 24, 114).
14.11.2024 о 23:13 моніторинг клієнтських операцій ЦА Ощадбанку надіслав контакт-центру ПАТ «КБ «Акордбанк» повідомлення щодо шахрайського переказу коштів на картку клієнта ПАТ «КБ «Акордбанк» з проханням заблокувати картку отримувача та повідомити чи є можливість повернути кошти. Після цього, о 23:32 отримано відповідь про те, що картку заблоковано, кошти відсутні (а.сп.18).
Відповідно до службової записки директора департаменту дистанційного обслуговування АТ «Ощадбанк» дзвінки до контакт-центру в період з 11.11 по 14.11.2025 року здійснювалися з номера телефону НОМЕР_4 : 11.11.2024 року о 17:35, 11.11.2024 року о 17:40, 11.11.2024 року о 18:11, 11.11.2024 року о 18:13, 11.11.2024 року о 18:55 - вихідний автоматичний IVR дзвінок для підтвердження реєстрації в системі «Ощад 24/7», який був успішно прийнятий. Під час дзвінка система інформує клієнта, що не потрібно розголошувати отриманий одноразовий пароль в чат-ботах (Messenger, Viber, Telegram), а використовувати тільки для доступу в систему дистанційного банківського обслуговування «Ощад 24/7». Для підтвердження реєстрації та отримання одноразового пароля клієнту необхідно було натиснути цифру 1 на клавіатурі телефона, що клієнт і здійснив; 14.11.2024 року о 16:40 - вхідний дзвінок. Дзвінок опрацьовано голосовим помічником Софія. Запит, щодо зняття ліміту на переказ коштів між платіжними картками. Голосовий помічник запросив вказати останні 4 цифри номеру ПК. Вказано: 6428. Голосовий помічник повідомив, що: «По Вашій картці, ліміт на переказ коштів між картками встановлений у розмірі три тисячі гривень на день. Я можу деактивувати цей ліміт до кінця поточної доби. Підтверджуєте деактивацію ліміту?». Після отримання підтвердження про зняття ліміту, голосовий помічник повідомив. що: «Ліміт деактивований до кінця поточної доби. Ви вже можете проводити операції». Також, було деактивовано ліміт на переказ коштів між картками по ПК 0729 . Без з`єднання з оператором; 14.11.2024 року о 17:07 - вхідний дзвінок. Запит, щодо несанкціонованого списання коштів з платіжних карток. Оператор заблокував персональні картки, по причині підозра на шахрайство в мережі Інтернет, зафіксував відмову від операцій за 14.11.2024 року, які було здійснено в «Ощад24/7» по НОМЕР_10 . Також, оператор заблокував та закрив обліковий запис в «Ощад 24/7», заблокував токен. В ході розмови клієнт повідомив, що за сторонніми посиланнями не переходив та до неї сторонні особи не телефонували, проте зазначив, що намагався оформити ЕЦП в чат-боті в застосунку «Telegram». Оператор рекомендував клієнту звернутись до правоохороних органів для написання заяви про вчинення шахрайських дій та з копією заяви з поліції звернутись до відділення Банку для написання відповідної заяви. Авторизації в чат-ботах Банку в період 01.11-14.11.2024 року здійснювались з номера телефону НОМЕР_4 (а.сп. 19).
Зазначене також підтверджується роздруківкою дзвінків ОСОБА_1 з номеру телефону НОМЕР_4 до контакт-центру та роздруківкою інформації з автоматизованої системи банку ( а.сп. 94-98).
16.11.2024 уповноваженою особою Дніпровського УП ГУНП у м. Києві внесено відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч.4 ст. 190, з № 12024100040003844, за фактом того, що до Дніпровського УП ГУНП у м. Києві надійшла заява від ОСОБА_3 , 1991 р.н про те, що 14.11.2024 приблизно о 16:00 год. за адресою: АДРЕСА_1 в мобільному додатку "Телеграм" в чат-боті "ОЩАДБАНК" з метою оновлення електронного ключа перейшовши за посиланням, що не збереглося, зазначила реквізити банківської картки АТ "Ощадбанк" № НОМЕР_11 , та підтвердила варифікцаію входу, після чого виявила списання коштів з карткового рахунку АТ "Ощадбанк" № НОМЕР_12 (банківська кратки видана на ім`я ОСОБА_1 ) у розмірі 12 600 грн особистих коштів, та 29 600 грн кредитних коштів (а.сп.9). 
Згідно з відповіддю слідчого, станом на березень 2026 року у межах кримінального провадження № 12024100040003844 ОСОБА_1 визнано потерпілою, жодній особі не повідомлено підозру у вчиненні кримінального правопорушення (а.сп. 14).
18.04.2025 ОСОБА_1 звернулась до АТ «Ощадбанк» із заявою про припинення нарахування відсотків, списань із зарплатного рахунку з дня вчинення шахрайських дій, однак, отримала відмову банку. (а.сп.11-12) 
Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1 ст. 15, ч. 1 ст. 16 ЦК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 1066 ЦК України, за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком.
Частиною 3 ст. 1066 ЦК України визначено, що банк не має права визначати та контролювати напрями використання грошових коштів клієнта та встановлювати інші обмеження його права щодо розпорядження грошовими коштами, не передбачені законом, договором між банком і клієнтом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку.
Нормою ч. 1 ст. 1067 ЦК України встановлено, що договір банківського рахунку укладається в письмовій формі для відкриття клієнтові або визначеній ним особі рахунку в банку на умовах, погоджених сторонами.
Частиною 1 ст. 1068 ЦК України передбачено, що банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка.
Відповідно до ст. 1073 ЦК України, у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.
Спірні правовідносини врегульовані також нормами Закону України «Про платіжні послуги» та Положенням про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, затвердженим постановою Правління НБУ від 29.07.2022 № 164 (надалі - постанова НБУ від 29.07.2022 № 164). 
Частини 1, 3 статті 36 Закону України «Про платіжні послуги» передбачають, що порядок виконання операцій з використанням наданих користувачу платіжних інструментів та обмеження щодо таких операцій визначаються договором між надавачем платіжних послуг та користувачем з урахуванням вимог цього Закону та нормативно-правових актів Національного банку України.
Користувач, якому наданий електронний платіжний засіб, зобов`язаний: 1) надати емітенту інформацію для здійснення контактів у порядку, визначеному договором; 2) зберігати та використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства та умов договору, укладеного з емітентом; 3) не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права; 4) не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції; 5) негайно після того, як така інформація стала йому відома, повідомити емітента у спосіб та каналами зв`язку, передбаченими договором між емітентом та платником, про факт втрати електронного платіжного засобу та/або факт втрати індивідуальної облікової інформації (частина двадцята статті 38 Закону України «Про платіжні послуги»).
Відповідно до ст. 87 Закону України «Про платіжні послуги» платник зобов`язаний відшкодувати шкоду, заподіяну надавачу платіжних послуг, що його обслуговує, внаслідок недотримання цим платником вимог щодо захисту інформації і здійснення неправомірних дій з компонентами платіжної інфраструктури (у тому числі платіжними інструментами, обладнанням, програмним забезпеченням). У разі недотримання користувачем зазначених вимог надавач платіжних послуг, що обслуговує платника, звільняється від відповідальності перед платником за виконання платіжних операцій. До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації відповідно до статті 38 цього Закону ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на платника.
Пунктом 136 постанови НБУ від 29.07.2022 № 164 визначено, що користувач зобов`язаний зберігати та використовувати платіжні інструменти відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання платіжних інструментів особами, які не мають на це законного права або повноважень.
Згідно з пунктом 140 постанови НБУ від 29.07.2022 № 164, користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем.
Окрім того, пунктами 9.14-9.17 Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) (ДКБО) визначено, що клієнт зобов`язаний забезпечити/гарантувати неможливість отримання третіми особами інформації про Логін, Пароль, Картковий пароль, а також ШІН, CVV2\CVC2, строк дії, номер Картки тощо. Ризик і відповідальність за несанкціоноване використання Логіна, Пароля, Карткового пароля несе виключно Клієнт. Клієнт несе ризик та негативні наслідки передачі ним третій особі мобільного телефона (відповідної SIM-карти), номер якого визначений в Заяві про приєднання до Договору комплексного обслуговування фізичних осіб або повідомлений Банку в іншому встановленому Договором порядку як Номер мобільного телефону Клієнта, їх втрати, незаконного заволодіння ними, а також ризик технічного перехоплення інформації, направленої на Номер мобільного телефону Клієнта
Згідно з п.п. 17.1.5, 17.1.6. ДКБО сторони домовились, що Одноразового цифрового паролю, отриманого на Номер мобільного телефону, повідомлений Клієнтом Банку в порядку та спосіб, визначений Договором, є аналогом власноручного підпису Клієнта. 
Відповідно до п.п. 17.2.3 п. 17.2 ДКБО клієнт зобов`язаний забезпечити умови надійного зберігання Логіну, Паролю та отриманих від Банку Електронних підписів Клієнта, що виключають доступ сторонніх осіб до Рахунків та можливість розпорядження Рахунками сторонніми особами за допомогою Системи ДБО. Клієнт зобов`язаний не допускати тиражування Логіну, Паролю та/або їх передачу третім особам .
Згідно з п. 17.5.2 ДКБО Банк зобов`язується приймати до виконання та виконувати Електроні розрахункові документи Клієнта, підтверджені Одноразовим цифровим паролем, оформлені та надані Клієнтом відповідно до Договору та Законодавства. 
Підпунктом 17.3.8 пункту 17.3. ДКБО визначено, що Банк не несе відповідальності за наслідки операцій в Системі ДБО, здійснених з використанням Облікового запису Клієнта. Відповідальність за такі операції несе особисто Клієнт, а не Банк.
Відповідно до п. 17.4. ДКБО Клієнт зобов`язаний: забезпечити належний рівень захисту свого Облікового запису в Системі ДБО, а саме: 1) нікому не передавати управління своїм Обліковим записом в Системі ДБО; 2) нікому не передавати в будь-якій формі свої логін та Пароль Облікового запису в Системі ДБО; 3) забезпечити захист свого мобільного телефону та SIM-картки, на номер якої Система ДБО надсилає коди підтвердження операцій; 4) забезпечити антивірусну безпеку своїх інформаційних систем (безперервне використання та своєчасне оновлення антивірусних програм на персональних комп`ютерах, смартфонах, планшетах і т.п.), за допомогою яких він виконує доступ до Системи ДБО. 5) негайно змінити Пароль в Системі ДБО у випадку якщо Пароль, або його частина стала відома іншій особі. 
Згідно з п. 17.4.3. - 17.4.5 ДКБО Клієнт погоджується з тим, що розуміє всі ризики, пов`язані з розголошенням Логіну Клієнта, Паролю для входу в Систему ДБО, Номеру мобільного телефону Клієнта та/або Одноразових цифрових паролів, а також будь-якої інформації про свої Рахунки, що є банківською таємницею, при здійсненні доступу до Системи ДБО не з власного комп`ютера або мобільного телефону, та несе всю відповідальність за такі випадки. Клієнт персонально відповідає за зберігання і не розголошення третім особам авторизаційних та ідентифікаційних даних при роботі ДБО, компрометацію ідентифікаційних / авторизаційних даних за допомогою вірусів і програмшпигунів на персональному програмному забезпеченні Клієнта. Банк не несе відповідальності за операції з Картковим рахунком Клієнта при розголошенні третім особам авторизаційних та ідентифікаційних даних, відсутності сертифікованого антивірусного забезпечення. Клієнт погоджується з тим, що розуміє всі ризики, пов`язані з неповідомленням або несвоєчасним повідомленням ним Банку щодо зміни Номеру мобільного телефону. Клієнт несе всю відповідальність та звільняє Банк від будь-якої відповідальності, що може виникнути у зв`язку з відправленням Банком коду підтвердження операції на попередній Номер мобільного телефону Клієнта. 
Відповідно до висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 24.09.2025 у справі № 184/1539/24 (провадження № 61-5070св25), «у такій категорії справ встановленню підлягають обставини, що беззаперечно свідчитимуть, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції від його імені. В разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів».
Встановлення точного часу повідомлення банку клієнтом (користувачем) про втрату фінансового номеру телефону, при підозрі доступу третіх осіб до фінансового номеру телефону та інших неправомірних дій таких осіб, має вирішальне значення при визначені того, за проведення яких операцій несе відповідальність клієнт, оскільки до моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк(див. постанову Верховного Суду від 18 січня 2023 року у справі № 686/17744/21(провадження № 61-9278св22)).
У постанові Верховного Суду від 25.07.2022 у справі № 577/2701/20 наведений правовий висновок, що «установивши, що операції з переказу спірних коштів здійснені з використанням реквізитів платіжної картки (номер картки, дата закінчення строку дії картки, тризначний код CVV2/CVC2, відомий лише держателю, який зберігається лише на платіжній картці) та підтверджено за допомогою технології Мastercard Secure Code (СМС-повідомлення з унікальними одноразовими кодами направлені банком на фінансовий телефон позивачки), апеляційний суд дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні позову, оскільки позивачкою не доведено належними та допустимими доказами факту незаконного переказу грошових коштів з її карткового рахунку з вини банку, а тому відповідач не повинен нести відповідальність за ці операції». 
В ході судового розгляду справи з`ясовано, що 11.11.2024 ОСОБА_1 зареєструвалась в системі «Ощад 24/7» з використанням реквізитів банківської картки та фінансового номера НОМЕР_4 . У подальшому, 14.11.2024 о 16:45 через Систему «Ощад 24/7» з використанням мобільного додатку банку відбулась операція з переказу коштів у сумі 12600,00 грн на платіжну картку, відкриту в АТ «Акордбанк» № НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ).
Судом встановлено, що перед проведення вказаної фінансової операції ОСОБА_1 самостійно, за допомогою інтернет-сторінки «Google» ввела пошуковий запит сайту ощадбанку, після чого перейшла на відповідну сторінку, де відкрила посилання на чат-бот в застосунку «Телеграм». Згодом, з метою оформлення електронно-цифрового підпису ввела дані банківської картки АТ "Ощадбанк" № НОМЕР_11 , номер свого мобільного телефону та підтвердила верифікацію входу. Водночас, оформити КЕП (кваліфікований електронний підпис)їй не вдалось, жодних посилань у неї не збереглося. Вказане підтверджується поясненнями позивача, наданими в судовому засіданні, витягом з ЄРДР, а також звукозаписом і роздруківкою розмови між ОСОБА_1 та оператором Ощадбанку.
Разом з тим, як зазначено відповідачем, оформити кваліфікований електронний підпис через Telegram від АТ «Ощадбанк» неможливо, оскільки банк пропонує таку послугу через свій мобільний додаток або офіційний сайт Банку. Посилання на справжній чат-бот АТ «Ощадбанк» міститься на його офіційній сторінці за посиланням https://www.oschadbank.ua/chat Офіційний чат-бот Банку: @Oschadbot за посиланням https://telegram.me/Oschadbot
Доказів того, що ОСОБА_1 перейшла за посиланням саме на офіційний сайт Ощадбанку та офіційний чат-бот Ощадбанку (зокрема скрін-шоти сторінок, станом на 14.11.2024) суду не надано.
Враховуючи вищезазначене, а також те, що саме з використанням облікового запису позивача через «Ощад 24/7» здійснено операцію з переказу коштів у сумі 12600,00 грн на платіжну картку іншого банку, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 , не перевіривши належним чином посилання, на які переходила для оформлення ЕЦП, діючи необачно, самостійно розголосила третім особам конфіденційну інформацію, зокрема щодо номеру банківської картки, фінансового номеру, та пройшла верифікацію даних. 
Окрім того, суд зауважує, що хоча ОСОБА_1 звернулася до Ощадбанку одразу ж після надходження повідомлення про переказ її коштів, однак, це відбулось вже після завершення оскаржуваної операції, дана фінансова операція є миттєвою та, на момент звернення, - виконаною. Відтак, ризик збитків від здійснення вказаної операції за електронним платіжним засобом несе клієнт, а не банк.
Позивачем не доведено належними та допустимими доказами факту незаконного переказу грошових коштів з її карткового рахунку з вини банку, некоректної роботи мобільного додатку, а тому відповідач не повинен нести відповідальність за вказану операцію.
У позовній заяві ОСОБА_1 зазначила про необхідність врахування висновку, викладеного, зокрема у постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі №6-71цс15, в якій зазначено, що: «відповідно до пунктів 6.7, 6.8 Положення №223 банк у разі здійснення недозволеної або некоректно виконаної платіжної операції, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися або які були виконані некоректно, негайно відшкодовує платнику суму такої операції та, за необхідності, відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції». Зазначений висновок підтримав Верховний Суд в інших постановах.
Проте, суд не застосовує даний висновок при вирішенні цієї справи, оскільки Положення про порядок емісії спеціальних сплатіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, що затверджене постановою Правління Національного Банку України №223 від 30.04.2010, на час вчинення фінансової операції втратило чинність. 
Дослідивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що у задоволенні позовної вимоги про стягнення з відповідача коштів у сумі 12600,00 грн - слід відмовити.
Щодо відшкодування моральної шкоди, то суд зазначає наступне.
Відповідно до ст.1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.
Таким чином, будь-який факт протиправної поведінки щодо особи має наслідком отримання даною особою моральної шкоди, оскільки вона впевнена, що її права є непорушними (ст.21 Конституції України).
Враховуючи те, що позивачем не доведено, що належні їй кошти перераховано саме з вини відповідача на платіжну картку іншого банку, а тому підстави для відшкодування останнім шкоди - відсутні. 
Європейський суд справ людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).
Відтак, суд вважає, що у задоволенні позову необхідно відмовити у повному обсязі.
Стосовно відшкодування судових витрат, то відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на позивача, у зв`язку з відмовою в задоволенні позову.
Керуючись статтями 4, 11, 12, 13, 76-83, 141, 258, 259, 263-265, 268, 352, 354, 355 ЦПК України, суд, -
у х в а л и в:
У задоволенні позову ОСОБА_1 до акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" про захист прав споживачів, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 , - відмовити.
Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Відомості про учасників справи
Позивач: ОСОБА_1 , адреса проживання: АДРЕСА_2 ; РНОКПП: НОМЕР_13 .
Відповідач: акціонерне товариство "Державний ощадний банк України", адреса місцезнаходження: м. Київ, вул. Госпітальна, 12 г; код ЄДРПОУ: 00032129.
Третя особа: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_14 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 .

Суддя         А.М. Збаражський