Справа № 650/3667/26
провадження № 3/650/647/26

П О С Т А Н О В А
 
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 червня 2026 року в селищі Велика Олександрівка суддя Великоолександрівського районного суду Херсонської області Сікора О.О., за участі ОСОБА_1 , розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в :

До Великоолександрівського районного суду Херсонської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення від 14 травня 2026 року серії ВАД № 311, відповідно до якого 06 квітня 2026 року о 15 годині 00 хвилин у селищі Велика Олександрівка по вулиці Заводська, 10, у приміщенні ДВС, ОСОБА_1 виражалась грубою нецензурною лайкою відносно ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок, публічну безпеку і спокій громадян, тобто вчинила адміністративне правопорушення, передбачене статтею 173 КУпАП.
У матеріалах справи наявні: протокол про адміністративне правопорушення від 14 травня 2026 року серії ВАД № 311, рапорт від 21 квітня 2026 року, протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення та іншу подію від 21 квітня 2026 року, письмові пояснення ОСОБА_2 від 21 квітня 2026 року, письмові пояснення ОСОБА_1 від 06 квітня 2026 року, письмові пояснення ОСОБА_3 від 06 квітня 2026 року, письмові пояснення ОСОБА_4 від 14 травня 2026 року та письмові пояснення ОСОБА_5 від 14 травня 2026 року.
У судовому засіданні ОСОБА_1 пояснила, що між нею та ОСОБА_2 дійсно виник словесний конфлікт, під час якого вони взаємно висловлювалися на адресу одна одної образливими словами. Разом з цим ОСОБА_1 зазначила, що її дії не були спрямовані на порушення громадського порядку чи спокою громадян, а були емоційною реакцією на поведінку ОСОБА_2 , яка, за її поясненнями, фактично спровокувала конфлікт. ОСОБА_1 вказала, що не мала умислу порушувати громадський порядок, не бажала порушення нормальної роботи установи чи спокою інших осіб, а конфлікт мав виключно міжособистісний характер. У зв`язку з цим просила закрити провадження у справі за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків.
Відповідно до статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає, зокрема, на громадський порядок, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Згідно зі статтею 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.
Відповідно до статті 11 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоча повинна була і могла їх передбачити.
Стаття 173 КУпАП встановлює відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Отже, для наявності складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, необхідним є встановлення не лише факту висловлення нецензурної лайки або іншої подібної поведінки, а й того, що такі дії за своїм змістом, спрямованістю та наслідками порушували громадський порядок і спокій громадян.
Об`єктом цього адміністративного правопорушення є громадський порядок, тобто нормальні умови перебування громадян у громадських місцях, діяльності установ, організацій, додержання загальноприйнятих правил поведінки, поваги до оточуючих та громадської моралі.
Об`єктивна сторона правопорушення полягає у вчиненні нецензурної лайки в громадському місці, образливого чіпляння до громадян або інших подібних дій, однак такі дії мають обов`язково порушувати громадський порядок і спокій громадян.
Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства характеризується умисною формою вини. Особа повинна усвідомлювати, що її поведінка порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажати такого порушення або свідомо допускати його настання. Саме спрямованість поведінки на порушення громадського порядку, демонстрація зневаги до загальноприйнятих правил поведінки та неповага до оточуючих відрізняють дрібне хуліганство від побутового чи особистого конфлікту між конкретними особами.
Сама по собі нецензурна лайка, навіть у громадському місці або приміщенні державної установи, не у всіх випадках автоматично утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП. Для цього необхідно, щоб такі дії виходили за межі міжособистісного конфлікту та були спрямовані саме на порушення громадського порядку і спокою громадян.
Із досліджених матеріалів справи вбачається, що подія, яка стала підставою для складення протоколу, виникла в межах конфлікту між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . При цьому зібрані матеріали свідчать про взаємний характер конфліктної ситуації, а висловлювання, які інкримінуються ОСОБА_1 , були адресовані конкретній особі - ОСОБА_2 .
Суд не виправдовує використання нецензурної лайки як способу спілкування, особливо у приміщенні державної установи, однак для притягнення особи до адміністративної відповідальності за статтею 173 КУпАП необхідно довести всі елементи складу правопорушення, зокрема суб`єктивну сторону.
Матеріали справи не містять достатніх і переконливих даних про те, що ОСОБА_1 діяла саме з умислом на порушення громадського порядку і спокою громадян, бажала такого порушення або свідомо допускала його настання. Також не встановлено, що її поведінка була обумовлена хуліганським мотивом, тобто прагненням продемонструвати явну неповагу до суспільства, протиставити себе оточуючим або порушити нормальну діяльність установи чи спокій невизначеного кола осіб.
Формальне зазначення у протоколі про те, що діями ОСОБА_1 порушено громадський порядок, публічну безпеку і спокій громадян, саме по собі не доводить наявності відповідного порушення та умислу на його вчинення. Суд повинен перевірити не лише викладену у протоколі фабулу, а й фактичне підтвердження кожного елементу складу адміністративного правопорушення.
У даному випадку судом встановлено, що поведінка ОСОБА_1 мала місце в межах конфлікту з конкретною особою, а не як самостійне посягання на громадський порядок. Доказів того, що її дії були спрямовані на порушення спокою громадян, нормальної роботи ДВС або демонстрацію неповаги до суспільства, матеріали справи не містять.
Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності із законом.
Згідно зі статтею 280 КУпАП при розгляді справи суд зобов`язаний з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Суд не вправі самостійно доповнювати фабулу протоколу, встановлювати замість органу, який склав протокол, інші обставини правопорушення або виходити за межі фактичних даних, що підтверджені належними та допустимими доказами.
Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку, що у діях ОСОБА_1 відсутня суб`єктивна сторона складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, оскільки не доведено наявності умислу на порушення громадського порядку і спокою громадян та хуліганського мотиву її поведінки.
За таких обставин провадження у справі підлягає закриттю відповідно до пункту 1 частини першої статті 247, пункту 3 частини першої статті 284 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.
На підставі викладеного, керуючись статтями 9, 10, 11, 173, 245, 247, 252, 280, 283, 284 КУпАП, суд

п о с т а н о в и в :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 173 КУпАП, стосовно ОСОБА_1 - закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.
Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, шляхом подання апеляційної скарги до Херсонського апеляційного суду через Великоолександрівський районний суд Херсонської області.

Суддя:     _______________    О.О. Сікора