провадження № 3/294/1827/26
справа № 294/590/26

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 травня 2026 року  м. Чуднів

Суддя Чуднівського районного суду Житомирської області Білера І.В., розглянувши матеріали, які надійшли від ВП № 2 Житомирського РУП №1 ГУНП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності 
ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , санітрака в КНП «Чуднівська лікарня», громадянки України, паспорт серії НОМЕР_1 виданий Чуднівським РВ УМВС України 31.10.1997, за ст. 173 КУпАП, –

В С Т А Н О В И В :
04.03.2026 близько 16:00 год ОСОБА_1 в АДРЕСА_2 , образливо чіплялася до ОСОБА_2 та обзивала нецензурними словами, чим вчинила дрібне хуліганство, тим самим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, про що було складено протокол про адміністративне правопорушення серії ВБА №195282 від 19.03.2026.
В судове засідання з`явилась потерпіла ОСОБА_2 , повідомила, що ОСОБА_1 постійно її ображає, між ними виникли неприязні відносини, які тривають уже довгий час, конфлікт 04.03.2026 відбувався, коли потерпіла перебувала на подвір`ї свого домогосподарства.
ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, про розгляд справи повідомлялась належним чином, причин неявки не повідомила.
Відповідно до ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Європейський суд з прав людини у рішенні «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі.
Виходячи з зазначених правових норм, а також зважаючи на практику ЄСПЛ щодо обов`язку сторони, яка задіяна в ході судового розгляду, з розумним інтервалом часу цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, а також враховуючи те, що ОСОБА_1 достовірно знала про розгляд справи відносно неї суд розцінює її неявку в судове засідання як зловживання своїми процесуальними правами, що є неприпустимим, а тому вважає за можливе провести судовий розгляд справи у її відсутність. Її неявка в судове засідання не перешкоджає розгляду справи.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до ст. 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Відповідно до положень ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Відповідно вимог ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідивши наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого прийняти законне, обґрунтоване і вмотивоване рішення.
Відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП, адміністративна відповідальність настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Згідно з диспозицією ст. 173 КУпАП об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.
Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку, де громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (Закон України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22.09.2005 р. № 2899-1У).
Тобто, обов`язковою складовою правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є громадське місце. 
У даному випадку, із протоколу про адміністративне правопорушення та пояснень не встановлено, що правопорушення було вчинено у громадському місці, так як з пояснень ОСОБА_2 та її чоловіка ОСОБА_3 встановлено, що вони є сусідами ОСОБА_1 , конфлікт з якою відбувся поблизу території їхнього домогосподартсва, що не підпадає під визначення поняття - громадське місце.
Оскільки, як встановлено, відсутня одна із обов`язкових ознак даного правопорушення, а саме об`єктивна сторона, що утворює склад правопорушення, тому суд приходить до висновку, що у даному випадку відсутній склад правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.
За таких обставин, суд приходить до висновку, що вина ОСОБА_1 належними та допустимими доказами не доведена, а обставини, зазначені у протоколі, "поза розумним сумнівом" не знайшли свого підтвердження.
Враховуючи норму ст. 62 Конституції України, щодо того, що усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, суддя вважає, що доказів вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, суду надано не було.
Відповідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення;
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 33-35, 173, 245, 251, 252, 255, 256, 283, 285, 289, 291, 294, 307, 308 Кодексу України про адміністративні правопорушення, Закону України «Про судовий збір», суд, –

П О С Т А Н О В И В:
Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП КУпАП - закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, 
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги на постанову.
Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником.
Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.
Скарга на постанову може бути подана до Житомирського апеляційного суду через Чуднівський районний суд Житомирської області.

Суддя     Ірина  БІЛЕРА