ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД 
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
вул. Володимира Винниченка 1, м. Дніпро, 49505
E-mail: inbox@dp.arbitr.gov.ua, тел. (056) 377-18-58, fax (056) 377-38-63

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.05.2026	 	Справа № 904/303/26	
За позовом: Акціонерного товариства «Інтерпайп Дніпропетровський втормет», м. Дніпро 
До: Товариства з обмеженою відповідальністю «Геометрія-Д», м. Дніпро 
Про: стягнення 121 046,05грн. 
Суддя Васильєв О.Ю.
ПРЕДСТАВНИКИ: не викликалися 
СУТЬ СПОРУ:
АТ «Інтерпайп Дніпропетровський втормет» ( позивач ) звернувся до господарського суду Дніпропетровської області з позовом до ТОВ «Геометрія-Д» ( відповідач ) про стягнення 121 046,05грн. (в т.ч.: 42 749,17грн.- пеня та 78 296,88грн. - штраф) за несвоєчасне виконання робіт за договором підряду №25/0927 від 09.09.25р. 
Ухвалою суду від 02.02.26р. відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників за наявними в матеріалах справи документами.
ТОВ «Геометрія-Д» ( відповідач ) проти задоволення позовних вимог заперечує, посилається на те, що акт прийому-передачі об`єкту в роботу не підписано, що унеможливлює встановлення з якої дати виникає строк виконання робіт. Стверджує , що виконав роботи на протязі 45 календарних днів, про що зазначено в Лінійному графіку виконання робіт, який погоджено сторонами. Крім того, відповідач посилається на пункт 8.1 договору, яким передбачено, що у разі виникнення обставин, перешкоджаючих повному або частковому виконання цього договору (війна, зменшення енергопостачання) по незалежним від сторони причинам, які унеможливлюють виконання цього договору, час, визначений для виконання зобов`язань по договору повинен бути збільшений на термін дії цих форс - мажорних обставин. Вказує, що неможливість виконати зобов`язання внаслідок обставин непереборної сили є підставою для звільнення від відповідальності. Через збройну агресію РФ проти України настали істотні зміни обставин виконання договору.
Дослідивши матеріали справи, господарський суд, -
ВСТАНОВИВ:
09.09.25р. між АТ «Інтерпайп Дніпропетровський Втормет» (замовник) та ТОВ «Геометрія-Д» (підрядник) укладено договір підряду №25/0927.. відповіднодо умов якого підрядник приймає на себе виконання робіт з ремонту «Будівлі АПК (офісні приміщення)» АТ «Інтерпайп Дніпропетровський Втормет» ВЗЦ м. Житомир, Інвентарний номер ВТ10304684, будівля нафтолабораторії, надалі «роботи». Роботи виконуються відповідно до технічного завдання (додаток №2 до цього договору), пояснювальної записки, договірної ціни, розрахунку прямих і загальновиробничих витрат, кошторисного розрахунку, розрахунку загальновиробничих витрат до локального кошторису, локального кошторису на загальнобудівні роботи, підсумкової відомості ресурсів, відомості обсягів робіт (додаток №3 до цього договору), календарного графіка (додаток №4 до цього договору). Місце виконання робіт - м. Житомир, вул. Корольова 173, АТ «Інтерпайп Дніпропетровський Втормет» ВЗЦ м. Житомир (п. 1.2.). Роботи виконуються з матеріалів підрядника, відповідно до додатка №3. Підрядник гарантує якість матеріалів, відповідність вимогам державних стандартів або технічним умовам. Підрядник зобов`язаний надати сертифікати якості. Всі матеріали, що ввозяться повинні пройти вхідний контроль з підписанням відповідних документів (п. 1.3.). Проведення будь-яких додаткових робіт повинно попередньо узгоджуватися з замовником і можливо тільки після узгодження замовником можливості їх виконання. Підрядник гарантує належну якість виконаних робіт, з дотриманням встановленого для даного виду робіт технічних нормативів та нормативних документів (п. 1.4., 1.5.). Згідно п. 2.1. вартість робіт за цим договором становить 1 004 496,70грн., крім того ПДВ - 20%: 200 899,34грн. Загальна вартість робіт з ПДВ становить 1 205 396,04грн., включаючи вартість матеріалів, яка становить - 399 413,53грн. без ПДВ. В період дії договору підряду, за погодженням сторін, допускаються зміни об`ємів виконуваних робіт і як наслідок їх вартості, з обов`язковим оформленням цих змін обома сторонами письмово (п. 2.2.). 
В пункті 3.1. сторони погодили, що загальний термін виконання робіт за договором складає 45 календарних днів з дати отримання попередньої оплати та підписання акту прийому - передачі об`єкту в роботу. Допуск до роботи здійснюється згідно вимогам «Положення про застосування нарядів-допусків при виконанні робіт підвищеної небезпеки на підприємствах і в організаціях» (п. 3.2.). Приймання виконаних робіт здійснюється шляхом підписання акту здачі - приймання виконаних робіт (за формою КБ-2в (КБ-3) уповноваженими представниками сторін (п. 3.6.). Акт здачі - приймання виконаних робіт (за формою № КБ-2в) готує підрядник і протягом трьох календарних днів з моменту завершення робіт передає для підписання замовнику (п. 3.7.). Замовник протягом п`яти календарних днів зобов`язаний здійснити приймання виконаних робіт і підписати акт виконаних робіт в частині фактично виконаних робіт, або надати мотивовану відмову від приймання виконаних робіт, із зазначенням термінів усунення недоліків. У разі, якщо замовник в зазначений термін не підписав акт здачі - приймання виконаних робіт або не надав мотивовану відмову, то роботи вважаються прийнятими без зауважень (п. 3.8, 3.9.). Розрахунки за договором проводиться замовником в національній валюті України – в гривнях, шляхом безготівкового перерахування грошових коштів на розрахунковий рахунок та в наступному порядку: замовник здійснює попередню оплату у розмірі 70% від загальної суми договору на підставі рахунку на попередню оплату; остаточний розрахунок здійснюється замовником протягом 10 календарних днів з дати підписання сторонами акту здачі - приймання виконаних робіт, за наявності рахунку і податкової накладної (п. 4.1.). Платіжні документи, оформлені в рамках даного договору, повинні відповідати вимогам чинного законодавства України, що зазвичай висуваються до змісту і форми таких документів, з обов`язковим зазначенням призначенням платежу, а також номери і дати даного договору/додатка, за яким здійснюється оплата. Датою оплати вважається дата списання грошових коштів з рахунку замовника. За домовленістю сторін можуть бути передбачені інші форми розрахунків, які не суперечать законодавству України, яке оформлюється додатковою угодою до цього договору (п. 4.2 - 4.4.). Відповідно до п.5.1. замовник зобов`язаний, зокрема, прийняти виконані підрядником роботи відповідно до п. 3.6 цього договору; здійснити розрахунок з підрядником за виконані роботи у порядку та на умовах, визначених цим договором відповідно до п. 4.1. цього договору. Підрядник зобов`язаний якісно і вчасно виконати підрядні роботи відповідно до кошторисної документації та умов цього договору (п. 5.3.1.). В пункті 5.4. визначено, що підрядник, за погодженням з замовником, має право достроково виконати свої зобов`язання за договором, а замовник їх прийняти та оплатити (п. 5.4.1); підрядник має право приймати рішення про уповільнення темпів виконання робіт, їх зупинення або прискорення, за погодженням з замовником. Термін виконання робіт подовжується на термін вимушеної зупинки (п. 5.4.2); підрядник має право залучати до виконання робіт субпідрядні організації, при цьому підрядник забезпечує координацію їх діяльності на майданчику і несе відповідальність перед замовником за виконані роботи (п. 5.4.3). 
За невиконання або неналежне виконання договірних зобов`язань, винна сторона відшкодовує спричинені у зв`язку з цим збитки (п. 6.1.). За порушення термінів виконання робіт підрядник сплачує замовнику пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла в період, за який сплачується пеня, від вартості не виконаних у строк робіт, за кожен день прострочення. За прострочення виконання робіт понад 10 календарних днів підрядник додатково сплачує штраф у розмірі 7% від вартості несвоєчасно виконаних робіт. 
Сплата неустойки не звільняє сторони від виконання зобов`язань за даним договором (п. 6.12.). При несплаті підрядником неустойки та/або збитків у встановлений строк, замовник утримує суми неустойки і збитків при взаєморозрахунках з підрядником та зменшує суму, належну до сплати. Утримання суми неустойки і збитків не тягне за собою зміни вартості послуг за цим договором. При перерахуванні підряднику грошових коштів в сумі, що підлягає оплаті замовником з вирахуванням суми неустойки та збитків, зобов`язання сторін вважаються виконаними у повному обсязі. Утримання замовником сум пред`явленої підряднику неустойки та збитків не є порушенням, передбачених цим договором, зобов`язань замовника з оплати послуг за даним договором (п. 6.15.). 
У разі виникнення обставин, перешкоджаючих повному або частковому виконанню цього договору, а саме: пожеж, стихійних лих, непередбачених обставин, що ведуть до порушення виробничого процесу, війн, військових дій будь-якого характеру, блокад, релігійних хвилювань, зменшення обсягів поставок енергоносіїв та сировини по незалежним від сторін причинам, актів органів державної влади або місцевого самоврядування, будь-які дії третіх осіб та інших обставин, які унеможливлюють виконання цього договору, час, визначений для виконання зобов`язань за договором, повинен бути збільшений на термін дії цих форс-мажорних обставин (п. 8.1.). Сторона, в якої виникли умови по неможливості виконання зобов`язань, повинна негайно (але не пізніше 10 днів с дати їх настання і припинення) в письмовій формі повідомити другу сторону про настання, можливий термін дії і припинення вищезазначених обставин. Не повідомлення чи несвоєчасне повідомлення позбавляє сторону права посилатись на будь-яку з вищезазначених обставин як на підставу, яка звільняє від відповідальності за невиконання чи неналежне виконання зобов`язань (п. 8.2). Сторона, що повідомила про настання форс-мажорних обставин, повинна представити відповідний сертифікат Торгівельно-промислової палати або регіональної Торгівельно-промислової палати, або іншого компетентного органу, в якому повинні бути вказані характер форс-мажорних обставин і їх тривалість (п. 8.3.). 
Цей договір набирає чинності з моменту фактичного підписання його повноважними представниками сторін, скріплення печатками сторін і діє до 31.12.25р. Закінчення терміну дії договору не звільняє сторони від виконання зобов`язань, що залишилися невиконаними (п. 10.1.). 
На виконання умов договору АТ «Інтерпайп Дніпропетровський Втормет» платіжною інструкцією №11560 від 23.09.25р. перерахувало на поточний рахунок ТОВ «Геометрія-Д» 843 777,23грн . 
Листами №705 від 20.10.25 р., №764 від 17.11.25 р. та №626 від 24.09.25 р. позивач повідомляв відповідача про значне відставання від графіку виконання робіт. Листом №911 від 16.12.25р. позивач повідомив відповідача про те, що роботи виконані неякісно та з порушення термінів. Наявність недоліків зафіксовано в Актах огляду виконання робіт від 15.12.25 р., які були направлені на адресу відповідача.
23.12.25р. сторонами складено та підписано Довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма № КБ-3) за грудень 2025 р. на суму 1 118 526,86грн. та Акт №1 приймання виконаних будівельних робіт (форма № КБ-2в) за грудень 2025 р. на суму 1 118 526,86грн.
Позивач в обґрунтування позовних вимог посилається на те, що в порушення узгоджених сторонами та встановлених договором строків виконання робіт, відповідачем допущено прострочення виконання робіт по договору на 45 днів.
06.01.26 р. позивач направив на адресу відповідача претензію про стягнення пені та штрафу у розмірі 121 046,05грн. , яка залишена без задоволення .
Предметом розгляду у даній справі є вимога позивача про стягнення з відповідача пені у розмірі 42 749,17грн. та штрафу у розмірі 78296,88грн. за несвоєчасне виконання робіт за договором. 
За змістом статті 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Частиною першою статті 626 ЦК України передбачено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Частина перша статті 202 ЦК України визначає, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
При цьому за правилами статті 14 Цивільного кодексу України цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.
Майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.
Відповідно до частини першої статті 628 ЦК України, зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Згідно із частиною першою статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.
Підрядник зобов`язаний виконати роботу, визначену договором підряду, із свого матеріалу і своїми засобами, якщо інше не встановлено договором (ч. 1 ст. 839 ЦК України).
За приписами частини першої ст. 850 та ст. 851 ЦК України замовник зобов`язаний сприяти підрядникові у виконанні роботи у випадках, в обсязі та в порядку, встановлених договором підряду. Підрядник має право не розпочинати роботу, а розпочату роботу зупинити, якщо замовник не надав матеріалу, устаткування або річ, що підлягає переробці, і цим створив неможливість виконання договору підрядником.
За приписами частини першої статті 846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.
Згідно зі ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
У відповідності до ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.
Статтею 253 ЦК України передбачено, що перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.
В пункті 3.1 договору сторони погодили, що загальний термін виконання робіт складає 45 календарних днів з дати отримання попередньої оплати та підписання акту прийому - передачі об`єкту в роботу.
Судом встановлено, що АТ «Інтерпайп Дніпропетровський Втормет» на виконання своїх зобов`язань за договором відповідно до п/і №11560 від 23.09.25р. перерахувало на поточний рахунок відповідача передплату у розмірі 843 777,23грн. 
Водночас матеріали справи не містять жодних звернень чи заперечень відповідача стосовно невиконання позивачем умов пункту 3.1. договору після отримання попередньої оплати. Отже, з урахуванням погодженого сторонами строку, виконання робіт передбачалось завершити у термін до 07.11.25р.
Доказів укладення між сторонами додаткових угод, якими б передбачалось виконання відповідачем у строк більший, ніж 45 календарних днів з дати отримання попередньої оплати, матеріали справи не містять. Прострочення виконання відбулося поза строками, затвердженими сторонами в умовах договору. 
Укладаючи договір підряду про виконання ремонтних робіт на визначених умовах відповідач погодився на виконання зобов`язань в обумовлені строки, однак не виконав таке зобов`язання належним чином. Будь-яких доказів наявності обставин непереборної сили, які б звільняли відповідача від відповідальності за порушення строків виконання робіт відповідно до розділу 8 договору, матеріали справи не містять.
Порушенням зобов`язання, відповідно до статті 610 ЦК України, є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Статтею 611 ЦК України встановлено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди.
Умовами п. 6.2. договору передбачено , що за порушення термінів виконання робіт підрядник сплачує замовнику пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла в період, за який сплачується пеня, від вартості не виконаних у строк робіт, за кожен день прострочення. За прострочення виконання робіт понад 10 календарних днів підрядник додатково сплачує штраф у розмірі 7% від вартості несвоєчасно виконаних робіт. 
Враховуючи ці умови договору та порушення відповідачем строків виконання робіт позивач нарахував та просить стягнути з того пеню у розмірі 42 749,17грн. за період з 08.11.25р. до 22.12.25р. та штраф 7% у розмірі 78 296,88грн.
Перевіркою наданого позивачем розрахунку пені встановлено, що пеня розрахована відповідно до умов п. 6.2. договору, не суперечить вимогам наведених вище положень діючого законодавства в частині її нарахування. Розрахунок є арифметично вірним.
Перевіркою правильності нарахування штрафу за прострочку виконання робіт понад 10 днів, порушень умов договору судом не виявлено. Розрахунок штрафу є вірним.
Щодо посилання відповідача на форс-мажорні обставини. До форс-мажорних обставин належать: війна і військові конфлікти, терористичні акти, аварії на транспорті, цивільні безлади, страйки, рішення і розпорядження урядових і державних органів, а також будь-які інші події і факти, які перебувають поза контролем сторін, коли їх неможливо уникнути і подолати, і якщо ці обставини вплинули або впливають на виконання сторонами зобов`язань за цим договором.
Відповідно до пункту 8.1. договору у разі виникнення обставин, перешкоджаючих повному або частковому виконанню цього договору, а саме: пожеж, стихійних лих, непередбачених обставин, що ведуть до порушення виробничого процесу, війн, військових дій будь-якого характеру, блокад, релігійних хвилювань, зменшення обсягів поставок енергоносіїв та сировини по незалежним від сторін причинам, актів органів державної влади або місцевого самоврядування, будь-які дії третіх осіб та інших обставин, які унеможливлюють виконання цього Договору, час, визначений для виконання зобов`язань за договором, повинен бути збільшений на термін дії цих форс-мажорних обставин.
Відповідно до пункту 8.2. договору сторона, в якої виникли умови по неможливості виконання зобов`язань, повинна негайно (але не пізніше 10 днів с дати їх настання і припинення) в письмовій формі повідомити другу сторону про настання, можливий термін дії і припинення вищезазначених обставин. Не повідомлення чи несвоєчасне повідомлення позбавляє сторону права посилатись на будь-яку з вищезазначених обставин як на підставу, яка звільняє від відповідальності за невиконання чи неналежне виконання зобов`язань.
Відповідно до пункту 8.3. договору сторона, що повідомила про настання форс-мажорних обставин, повинна представити відповідний сертифікат Торгівельно-промислової палати або регіональної Торгівельно-промислової палати, або іншого компетентного органу, в якому повинні бути вказані характер форс-мажорних обставин і їх тривалість.
Доказів вчинення дій, передбачених вказаними вище умовами договору, відповідач суду не надав.
Статтею 617 Цивільного кодексу України встановлено, що особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. Не вважається випадком, зокрема, недодержання своїх обов`язків контрагентом боржника, відсутність на ринку товарів, потрібних для виконання зобов`язання, відсутність у боржника необхідних коштів.
З наведеного вбачається, що учасник господарського зобов`язання може бути звільнений від відповідальності за невиконання, а не від виконання в цілому. В будь-якому разі сторона зобов`язання, яка його не виконує, повинна довести, що в кожному окремому випадку саме ці конкретні обставини мали непереборний характер саме для цієї конкретної особи. І кожен такий випадок має оцінюватись судом незалежно від наявності засвідчених компетентним органом обставин непереборної сили.
Верховний Суд у постанові від 25.01.2022 по справі № 904/3886/21 зазначив, що форс-мажорні обставини не мають преюдиціальний (заздалегідь встановлений) характер, а зацікавленій стороні необхідно довести (1) факт їх виникнення; (2) те, що обставини є форс-мажорними (3) для конкретного випадку. Виходячи з ознак форс-мажорних обставин, необхідно також довести їх надзвичайність та невідворотність.
Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд і у постанові від 16.07.2019 по справі №917/1053/18, зазначивши, що лише посилання сторони у справі на наявність обставин непереборної сили та надання підтверджуючих доказів не може вважатися безумовним доведенням відповідних обставин, яке не потребує оцінки суду. Саме суд повинен на підставі наявних у матеріалах доказів встановити, чи дійсно такі обставини, на які посилається сторона, є надзвичайними і невідворотними, що об`єктивно унеможливили належне виконання стороною свого обов`язку.
Відповідачем не надано належних та допустимих, у розумінні статей 76, 77 ГПК України, доказів існування форс-мажорних обставин у взаємовідносинах із позивачем по договору про надання послуг, як і не надано обґрунтованих причинно-наслідкових зв`язків між введенням 24.02.22р. в Україні воєнного стану та неможливістю своєчасного виконання відповідачем своїх зобов`язань за вказаним договором.
Слід відзначити, що введення воєнного стану на території України не означає, що відповідач не може здійснювати господарську діяльність та набувати кошти, адже протилежного відповідачем не доведено відповідними доказами.
В даному випадку сторона не надала доказів, що саме введення воєнного стану, погіршення воєнної та безпекової ситуації унеможливило виконання конкретних зобов`язань за договором.
З урахуванням наведеного суд доходить висновку, що форс-мажор не є автоматичною підставою для звільнення від виконання зобов`язань, стороною договору має бути підтверджено не факт настання таких обставин, а саме їхня здатність впливати на реальну можливість виконання зобов`язання, тому суд відхиляє заперечення відповідача як недоведені документально і такі, що ґрунтуються на бажанні уникнути виконання грошового зобов`язання.
Відповідно до частини першої статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.
Пункт 3 частини другої статті 129 Конституції України визначає одним із принципів судочинства змагальність сторін та свободу в наданні ними своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Згідно з частинами 1, 3 статті 74, частиною 1 статті 77 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Отже, обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.
Враховуючи вищевикладене, надавши відповідну юридичну оцінку всім доказам наявним в матеріалах справи, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову.
Щодо розподілу витрат по сплаті судового збору.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір».
Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік», з урахуванням норм частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір», прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб становить 3328,00 грн.
При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», п.8.23 Постанови Великої Палати Верховного Суду від 16.11.2022 у справі № 916/228/22).
Ціна позову становить 121 046,05грн., отже, сума судового збору за подання даного позову через систему «Електронний суд» складала 2 662,40грн (3 328,00грн. * 0,8).
При зверненні до господарського суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 3 328,00грн, що підтверджується платіжною інструкцією №293 від 26.01.26р. Зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету України підтверджено випискою.
За приписами частини першої статті 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі, зокрема: зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом. Цією статтею унормовано підстави повернення судового збору, зокрема зазначено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду. Таким чином, підлягає поверненню з державного бюджету сума 665,60 грн. (3328,00грн. – 2 622,40грн.), як надмірно сплачена позивачем при зверненні з позовом до суду.
Суд не вирішує питання повернення надмірно сплаченої суми судового збору під час прийняття рішення у справі, оскільки клопотання про повернення цієї суми з Державного бюджету не надходило. Відповідно до статті 129 ГПК України судовий збір покладається на відповідача у сумі 2 662,40грн.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 73 - 79, 86, 91, 129, 233, 236 - 238, 240, 241 ГПК України, господарський суд, -
ВИРІШИВ:
1.Позовні вимоги задовольнити.
2. Стягнути з відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю «Геометрія-Д» (49051, м. Дніпро, вул. Дніпросталівська, буд. 11; код ЄДРПОУ 44922077 ) на користь позивача - Акціонерного товариства «Інтерпайп Дніпропетровський Втормет» (49124, м. Дніпро, вул. Липова, буд. 1; код ЄДРПОУ 00191454) : 42 749,17грн. – пені , 78 296,88грн. – штрафу та 2 662,40грн. - витрат по сплаті судового збору. Видати відповідний наказ після набрання рішенням чинності.
Відповідно до ч. 4 ст. 240 ГПК України рішення складено та підписано без його проголошення 05.05.26р.
Відповідно до вимог ст. 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Згідно до вимог ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. 
Відповідно до вимог ст. 257 ГПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Васильєв О.Ю.