ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД 
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
вул. Володимира Винниченка 1, м. Дніпро, 49505
E-mail: inbox@dp.arbitr.gov.ua, тел. (056) 377-18-58, fax (056) 377-38-63

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.06.2026	м. Дніпро	Справа № 904/7250/25	
за позовом Військової частини НОМЕР_1 , АДРЕСА_1  
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Строй ЮА", м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область 
про стягнення заборгованості за договором підряду 
Суддя Ярошенко В.І.
Секретар судового засідання Демченко С.В.
Представники:
від позивача: Жінчин Б.А.;
від відповідача: Заєць П.Л.

ПРОЦЕДУРА 
Військова частина НОМЕР_1 звернулася до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Строй ЮА" про стягнення неустойки за договором підряду на будівництво фортифікаційних споруд № 103/4Д від 20.03.2025 у розмірі 756 989, 47 грн, з яких: пеня за порушення терміну початку виконання будівельних робіт (робіт 2-го етапу) у розмірі 332 252, 55 грн, пеня за порушення строків завершення будівництва у розмірі 221 928, 64 грн, штраф 7% вартості робіт за прострочення понад тридцять днів у розмірі 212 808, 29 грн.
Ухвалою суду від 25.12.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 904/7250/25. Вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
18.02.2026 від Товариства з обмеженою відповідальністю "Строй ЮА" надійшла заява про розгляд справи за правилами загального позовного провадження із викликом сторін.
Ухвалою суду від 19.02.2026 суд постановив перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження та призначити справу до розгляду у підготовчому засіданні на 02.03.2026.
27.02.2026 від "Строй ЮА" надійшло клопотання про відкладення судового засідання у зв`язку зайнятістю представника в іншому судовому засіданні.
В судове засідання 02.03.2026 з`явився представник позивача.
Ухвалою суду від 02.03.2026 відкладено підготовче засідання до 30.03.2026.
09.03.2026 від Товариства з обмеженою відповідальністю "Строй ЮА" надійшов відзив на позовну заяву.
10.03.2026 від Військової частини НОМЕР_1 надійшла відповідь на відзив.
17.03.2026 від Товариства з обмеженою відповідальністю "Строй ЮА" надійшли додаткові письмові пояснення.
27.03.2026 від Товариства з обмеженою відповідальністю "Строй ЮА" надійшли заперечення на відповідь на відзив.
В судове засідання 30.03.2026 з`явились представники сторін та надали усні пояснення по справі.
Ухвалою суду від 30.03.2026 закрито підготовче провадження. Справу призначено до розгляду в засіданні по суті на 04.05.2026.
04.05.2026 від Товариства з обмеженою відповідальністю "Строй ЮА" подано до суду клопотання про долучення доказів. 
В судове засідання 04.05.2026 з`явились повноважні представники сторін. 
Протокольною ухвалою від 04.05.2026 оголошено перерву до 01.06.2026. 
07.05.2026 від Військової частини НОМЕР_1 надійшли до суду додаткові пояснення. 
В ході судового засідання 01.06.2026 розглянуто справу по суті, встановлено обставини справи та досліджено наявні у матеріалах справи докази. 
В судовому засіданні 01.06.2026 ухвалено судове рішення в порядку статті 240 Господарського процесуального кодексу України з оформленням вступної та резолютивної частин.

АРГУМЕНТИ СТОРІН
Позиція позивача викладена у позовній заяві та відповіді на відзив 
Позовні вимоги мотивовані неналежним виконанням відповідачем умов договору підряду на будівництво фортифікаційних споруд № 103/4Д від 20.03.2025 в частині своєчасного та в повному обсязі виконанні робіт. У зв`язку із порушенням підрядником терміну початку виконання робіт, а також порушення строків завершення будівництва, позивачем нараховано пеню у розмірі 332 252, 55 грн та 221 928, 64 грн (у розмірі 0,1 % договірної ціни) на підставі п. 13.3 та п. 13.5 договору. Крім того, позивачем нараховано штраф за порушення строків завершення будівництва понад 30 днів у розмірі 212 808, 29 грн згідно з п. 13.5 договору. 
Позивач зазначає, що між військовою частиною та НОМЕР_1 укладено ряд договорів, з яких неналежним чином виконано приблизно 95%. Жодним чином з сторони замовника не здійснювався тиск на підрядника з метою укладення зазначеної кількості договорів, це волевиявлення ТОВ «СТРОЙ ЮА». Договір № 103/4Д сторонами підписано 20.03.2025 відповідно відповідач знав та розумів всі ризики, що можуть виникати під час виконання умов договору, а також під час придбання матеріалів необхідних для будівництва об`єкту. Календарним графіком виконання робіт встановлені наступні строки початку виконання будівельних робіт (робіт 2 етапу) та завершення будівельних робіт за договором: початок виконання робіт 2 етапу – не пізніше 01.04.2025, строк завершення – до 03.05.2025. Фронт робіт підряднику передано 21.03.2025, що підтверджується актом. В порушення пунктів 1.4, 3.1, 8.4 договору ТОВ «СТРОЙ ЮА» у строки, встановленні договором до виконання робіт 2 етапу (будівельних робіт по визначеному об`єкту) не приступив, про хід виконання робіт не проінформував, станом на кінцеві терміни виконання будівельних робіт за договором будівельні роботи по об`єкту не завершив. Відсутність початку будівельних робіт (робіт 2 етапу) по об`єкту, передбачених укладеним договором підтверджена актом огляду будівельного майданчика від 25.06.2025, складеним уповноваженим представником замовника та директором ТОВ «СТРОЙ ЮА» Щука О.Ю. Враховуючи викладені обставини, що підрядник своєчасно не розпочато будівельні роботи (роботи 2 етапу) за договором, закінчення будівельних робіт у визначені договором строки явно неможливим, замовником прийнято рішення про розірвання договору в односторонньому порядку. 08.07.2025 на адресу ТОВ «СТРОЙ ЮА» військовою частиною НОМЕР_1 направлено повідомлення про розірвання договору підряду від 07.07.2025 № 14/22- 743 у встановленому договором порядку. Таким чином, договір підряду є розірваним в односторонньому порядку з 16.07.2025. Позивач вважає твердження відповідача щодо настання форс-мажорних обставин помилковим, оскільки жодного повідомлення, звернення з підтвердженням про неможливість виконувати будівельні роботи у визначені строки, розгляд питання про перенесення строків виконання будівельних робіт на підставі сертифікату виданого Торгово- промисловою палатою України або регіональною торгово-промисловою палатою не надходило. Під час підписання договору підрядник повинен був розуміти безпекову ситуацію. 
Таким чином, відповідно до Законів України «Про оборону України» та «Про Державну спеціальну службу транспорту» командир військової частини НОМЕР_1 і є військовим командуванням, однією з основних функцій якого зокрема є організація і виконання робіт з будівництва та утримання військових інженерно-технічних та фортифікаційних споруд та має повноваження як на укладання договорів підряду на будівництво військових фортифікаційних споруд так і затвердження проектно-кошторисної і технічної документації за укладеними договорами. 

Позиція відповідача викладена у відзиві на позовну заяву та додаткових поясненнях до позову. 
Заперечуючи позовні вимоги, відповідач вказує на те, що вказаний договір укладався сторонами щодо виконання робіт із будівництва фортифікаційних споруд в умовах дії правового режиму воєнного стану, спірне будівництво мало здійснюватися безпосередньо в зоні лінії бойового зіткнення біля селища Межова. Підрядником в повному обсязі виконано роботи I етапу за договором № 103/4Д від 20.03.2025, що підтверджується актом № 1ПКД від 10.04.2025 на суму 59 760 грн. з ПДВ. Однак, після затвердження проектної документації (І етап робіт) та передання підряднику фронту робіт для виконання ІІ етапу робіт змінилась оперативна обстановка на місцевості внаслідок просування військ армії РФ, лінія фронту була змінена, і деякі ділянки захисної смуги (на які вже було виготовлено проектну документацію), попали або в «сіру» зону (зона яка не контролюється жодної із сторін конфлікту і весь час перебуває під вогневим контролем обох сторін), або в зону безпосередніх бойових дій, або в зону окупації. В таких умовах – здійснення будівельних робіт є фізично неможливим. Відповідач вказує на наявність підстав для зменшення розміру заявлених до стягнення штрафних санкцій на 99 %, а саме відповідачем, як підрядником, виконано роботи в тих місцях та на тих об`єктах, де такі роботи фізично можливо було виконати через оперативну обстановку по лінії бойового зіткнення та зроблено все можливе задля досягнення цілей договору. Відповідач намагався виконати будівельні роботи, незважаючи на ризики, пов`язані з веденням бойових дій. Також, відповідач вказує на порушення замовником пунктів 4.2.1, 8.1 договорів щодо своєчасного передання підряднику фронту робіт. Відповідач наполягає на тому, що у спірних правовідносинах мало місце прострочення кредитора (замовника), яке полягало у не переданні підряднику усього фронту робіт. таким чином, підрядник не має нести відповідальності у вигляді сплати штрафних санкцій за порушення строків початку та закінчення виконання ІІ етапу робіт. Рівненською торгово-промисловою палатою виданий Товариству з обмеженою відповідальністю “Строй ЮА” висновок № 56.01/433 від 17.10.2025 про істотну зміну обставин. Відповідно до змісту цього висновку ТПП підтверджено факт настання істотної зміни обставин за договорами підряду, укладеними між ТОВ “Строй ЮА” та ВЧ НОМЕР_1 . Стан постійної загрози ракетних та авіаційних ударів унеможливлює безпечну присутність персоналу на об`єктах, використання техніки, проведення земляних та висотних робіт, а також унеможливлює дотримання погоджених графіків виконання будівельних робіт, що об`єктивно не залежить від волі підрядника. Крім того, погодні умови, як значні та тривалі опади, надмірне зволоження ґрунту та сильні пориви вітру призвели до ускладнення або повного блокування земляних робіт (копання траншей, окопів, підготовки котлованів); неможливості безпечної експлуатації вантажопідіймальних кранів, спецтехніки та автотранспорту (обмежена прохідність, ризик перекидання тощо); зниження якості виконання робіт, що суперечить вимогам технічної документації та державним будівельним нормам. Так, чисельні опади повністю унеможливлювали виконання зварювальних робіт, які відповідно до вимог п. 9.1.12 ДБНА.3.2-2-2009 "Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення" категорично заборонено проводити під час дощу. Факт настання несприятливих погодних умов підтверджено листом Українського гідрометеорологічного центру Державної служби України з надзвичайних ситуацій № 99 021-3004/99 12 від 09.07.2025, наданим на запит ТОВ “Строй ЮА” від 27.06.2025. У додатках до листа Українського гідрометеорологічного центру зазначено, що у період виконання будівельних робіт за відповідними договорами підряду з 01.04.2025 по 30.06.2025 на території населених пунктів, де безпосередньо здійснюється будівництво фіксувалися регулярні атмосферні опади у вигляді дощу, які подекуди сягали 35 мм. Наведені погодні умови суттєво ускладнили та вплинули на технологічний процес будівництва, унеможлививши своєчасне виконання робіт у строки, передбачені Календарним графіком, що є об`єктивною підставою для перегляду строків виконання зобов`язань за вказаними договорами. За таких обставин, відповідач наполягає на тому, що не має нести відповідальність у вигляді сплати пені за порушення строків виконання ІІ етапу робіт за спірним договором внаслідок дії форс-мажорних обставин. В порушення п.4.2.1 договору командир військової частини НОМЕР_1 не наділений правом затверджувати проектно-кошторисну і технічну документацію. Тому, в розумінні приписів постанови КМУ від 29 грудня 2023 року № 1415, спірна проектна документація не затверджена належним чином, у зв`язку з чим замовником не виконано свого договірного обов`язку із затвердження проектної документації.
Відповідач вказує на те, що наданий позивачем розрахунок пені здійсненний без урахування фактичних обставин справи та всупереч нормам Цивільного кодексу України, й висновків ВС щодо застосування норм права. Позивач наголошує на необхідності покладення такої міри відповідальності на відповідача та не враховує, ані фактичні обставини справи, у вигляді власних дій/бездіяльності за договором, ані умови договору. Заявлена позивачем в позовній заяві міра відповідальності є надмірною, несправедливою, порушує баланс інтересів сторін, та існують передумови для зменшення нарахованих до стягнення з відповідача сум.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ТА ДОКАЗИ, ЩО ЇХ ПІДТВЕРДЖУТЬ
20.03.2025 між Військовою частиною НОМЕР_1 (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Строй ЮА" (підрядник) укладено договір підряду на будівництво фортифікаційних споруд № 103/4Д.
Відповідно до п.1.1 договору, в порядку, строки та на умовах, визначених цим договором, замовник доручає, а підрядник зобов`язується на свій ризик, власними силами виконати роботи з розробки проектно-кошторисної документації та виконання будівельних робіт по об`єкту: “Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 370”, а замовник зобов`язується прийняти виконані на умовах договору роботи та оплатити їх вартість. Код ДК 021:2015: 45220000-5 - Інженерні та будівельні роботи.
Склад та обсяги робіт можуть бути зменшені залежно від реального фінансування видатків, відповідно до програми фінансування, що оформлюється додатковою угодою з відповідними додатками. Джерелом фінансування проведення робіт є Державний бюджет України (п. 1.2. договору).
Власником результату виконаних робіт є замовник (п. 1.3. договору).
Відповідно до п. 1.4. договору роботи виконуються за етапами:
I етап — проектування: виконання вишукувальних робіт (інженерно-геодезичні та інженерно-геологічні вишукування), розроблення проектної документації стадії "Робочий проект" (у склад якого повинен входити Генеральний план), у тому числі проходження експертизи з отриманням позитивного експертного звіту та передача замовнику відповідно до календарного графіку виконання робіт (додаток 4), що є невід`ємною частиною договору;
II етап — будівельні роботи відповідно до Календарного графіку виконання робіт (додаток 4).
Пунктом 2.1 договору, погоджено, що вартість робіт по договору визначена за договірною ціною (додаток № 1) і складає: 3 041 138, 71 грн, в тому числі ПДВ 506 856, 50 грн та є складовою частиною вартості робіт по об`єкту в межах зведеного кошторисного розрахунку вартості будівництва об`єкта.
Порядок визначення вартості договірної ціни проводиться згідно з положеннями кошторисних норм України Настанови з визначення вартості будівництва, затвердженої наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 № 281 (п. 2.2. договору).
Договірна ціна може бути зменшена за взаємною згодою сторін (п. 2.3. договору).
Строки виконання робіт за цим договором визначені Календарним графіком виконання робіт (додаток 4) та встановлюються до 03.05.2025 включно (п. 3.1. договору).
Підрядник розпочинає виконання робіт згідно з Календарним графіком виконання робіт, але не пізніше 5 календарних днів після підписання договору підряду (п. 3.2. договору).
Строки виконання робіт можуть змінюватися із внесенням відповідних змін у договір у разі виникнення обставин непереборної сили (які засвідчуються відповідно до розділу 14 договору) (п. 3.3. договору).
Після закінчення виконання робіт підрядник письмово повідомляє про це замовника. Датою закінчення робіт за договором вважається дата підписання акту готовності об`єкту до експлуатації, складеного уповноваженими представниками замовника разом із представниками підрядника (п. 3.4. договору).
Згідно з п. 3.5. договору підрядник передає замовнику (згідно з накладною): по І етапу: технічні звіти про вишукувальні роботи (інженерно-геодезичні та інженерно-геологічні вишукування) у паперовому вигляді у двох примірниках та один примірник на електронному носії (повний комплект у форматі РDF). Проектну документацію стадії "робочий проект" у паперовому вигляді у чотирьох примірниках та одному примірнику на електронному носії (повний комплект у форматах .pdf, .docs.). Позитивний експертний звіт. Замовник протягом 10 календарних днів з дня отримання документації (за накладною) та акту виконаних робіт зобов`язаний прийняти роботи шляхом підписання акту виконаних робіт та направити його виконавцю. У разі відмови від підписання акту виконаних робіт замовник у цей самий строк зобов`язаний направити підряднику вмотивовану відмову від приймання проектної документації.
У разі отримання підрядником вмотивованої відмови замовника від приймання проектної документації сторонами складається акт з переліком недоліків, недоробок і термінів їх усунення підрядником (п. 3.6. договору).
Відповідно до п. 4.1.1. договору замовник має право відповідно до статей 235, 236, 237 Господарського кодексу України, у разі порушення підрядником господарських зобов`язань за договором застосувати в односторонньому порядку оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу з метою припинення або попередження повторення порушень, а саме: достроково розірвати договір в односторонньому порядку, письмово повідомивши підрядника (цінний лист із описом вкладення), у разі настання однієї з таких обставин:
а) підрядник не розпочав будівництво (реконструкцію) об`єкта протягом 10 календарних днів з дати підписання договору підряду. У такому випадку підтвердженням прострочення є акт огляду будівельного майданчика, складений уповноваженими представниками замовника разом із представниками підрядника;
б) підрядник більше ніж на 5 днів порушив строк виконання основних робіт, визначених у Графіку виконання робіт, що підтверджується актом огляду будівельного майданчика, складеним уповноваженими представниками замовника разом із представниками підрядника. Договір вважається розірваним через 5 календарних днів з дати отримання підрядником письмового повідомлення про розірвання договору в односторонньому порядку, який направляється замовником на адресу підрядника.
Підрядник зобов`язаний виконувати з використанням власних ресурсів та у встановлені строки всі роботи, обумовлені договором, у відповідності із затвердженою проєктно-кошторисною документацією, технічними вимогами, будівельними нормами і правилами та забезпечити завершення робіт і передачу об`єкта за актом у визначений договором строк (пункт 3.1 договору) (п. 4.4.3. договору).
Приймання та передача виконаних робіт здійснюються сторонами поступово у міру завершення виконання видів робіт, їх частин, окремих конструктивних елементів тощо, шляхом підписання сторонами акта приймання виконаних будівельних робіт за формою № КБ-2в та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за формою № КБ-3 (п. 10.1. договору).
Акт приймання виконаних будівельних робіт за формою № КБ-2в, акт здачі-приймання виконаних проектних робіт та довідка про вартість виконаних будівельних робіт за формою № КБ-3 за виконані будівельні роботи оформлюються належним чином підрядником у двох примірниках і надаються для підписання замовнику (п. 10.2. договору).
Замовник повинен розглянути та підписати акт приймання виконаних будівельних робіт за формою № КБ-2в та довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за формою № КБ-3 протягом 5 робочих днів з моменту одержання цих документів або письмово мотивувати відмову від прийняття робіт із зазначенням переліку зауважень та/або виявлених недоліків (дефектів) та строків їх усунення, при цьому визначений замовником строк є обов`язковим для підрядника (п. 10.3. договору).
Прийняття виконаних робіт здійснюється замовником за умови належного виконання робіт та надання підрядником документів, що підтверджують якість матеріальних ресурсів, використаних під час виконання робіт (якщо наявність сертифікатів, протоколів, паспортів якості, тощо є обов`язковими згідно з чинним законодавством та іншої документації щодо таких матеріалів) (п. 10.4. договору).
Розрахунки за виконані роботи з будівництва об`єкту проводяться на підставі актів приймання виконаних будівельних робіт за формою № КБ-2в та довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за формою № КБ-3 протягом 10 календарних днів після їх підписання (за умов надходження бюджетних коштів на рахунок замовника) та надання підрядником проміжного пакету документів, а саме: проміжних актів прихованих робіт, затверджених інженером технічного нагляду. Після виконання підрядником робіт з будівництва замовник приймає виконану роботу та протягом 5 робочих днів з дати отримання пакету документів, підписує акти приймання виконаних будівельних робіт за формою № КБ-2в та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за формою № КБ-3, якщо вони повністю відповідають об`ємам виконаних робіт на ділянці будівництва, в іншому випадку акти повертаються підряднику для усунення зауважень та коригування (п. 11.1. договору).
За порушення терміну початку виконання робіт по договору (пункт 3.1. договору) підрядник сплачує замовнику пеню у розмірі 0,1 % договірної ціни за кожний день нерозпочатої роботи. У разі якщо підрядник не розпочав роботу протягом 30 календарних днів, замовник має право розірвати договір в односторонньому порядку, повідомивши підрядника письмово (п. 13.3. договору).
За порушення строків завершення будівництва по договору підрядник сплачує замовникові пеню у розмірі 0,1 % договірної ціни за кожен день такого прострочення, а за прострочення понад тридцять днів з підрядника додатково стягується штраф на користь замовника у розмірі семи відсотків вказаної вартості (п. 13.5. договору).
Строк дії договору - це час, протягом якого сторони будуть здійснювати свої права і виконувати свої зобов`язання відповідно до цього договору (п. 17.1. договору).
Договір набуває чинності з дати його підписання уповноваженими представниками сторін і діє до завершення воєнного стану, оголошеного Указом Президента України від 24.02.2022 № 64 "Про введення воєнного стану в Україні" (зі змінами), але не пізніше ніж до 31.12.2025 . У частині оплати - до повного виконання сторонами узятих на себе зобов`язань за цим договором (п. 17.2. договору).
Зміни та доповнення до цього договору будуть дійсні за умови, якщо вони укладені в письмовій формі і підписані уповноваженими на це представниками сторін та скріплені печатками (за наявності) (п. 18.4. договору).
Військовою частиною НОМЕР_1 передано, а Товариством з обмеженою відповідальністю “Строй ЮА” прийнято об`єкт для початку будівництва, про що сторони склали акт приймання-передачі будівельного майданчика від 21.03.2025.
Позивач зазначає, що роботи І етапу виконані підрядником відповідно до умов укладеного договору, а саме розроблено проектно – кошторисну документація, що підтверджується позитивним експертним звітом № 286-Е-25/В від 04.04.2025 та передано замовнику.
На виконання умов договору, 10.04.2025 сторонами підписано акт № 1ПКД, відповідно до якого відповідачем виконано роботи з розробки проектно-кошторисної документації (І-го етапу робіт) по об`єкту: "Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 370" на суму 59 760 грн з ПДВ. 
01.05.2025 сторони уклали додаткову угоду № 1 до договору, в якій, керуючись абзацом 5 п.48 Постанови, п.2.3 договору, дійшли згоди щодо зміни вартості робіт в бік зменшення на 1 020, 35 грн, у зв`язку з цим домовилися про внесення змін до пункту 2.1 розділу 2 договору та викласти його у наступній редакції: “ 2.1.Вартість робіт по договору визначена за договірною ціною (додаток № 1 до додаткової угоди № 1 від 01.05.2025 до договору № 103/4Д від 20.03.2025), складеною на підставі локальних кошторисів до неї (додаток № 5/1-5/6 до додаткової угоди № 1 від 01.05.2025 до договору № 103/4Д від 20.03.2025), і складає: 3 040 118, 36 грн, в тому числі ПДВ 506 686, 39 грн та є складовою частиною вартості робіт по об`єкту в межах зведеного кошторисного розрахунку вартості будівництва об`єкта.”. 
З урахуванням погодженого сторонами календарного графіку (додатку № 4 до договору), відповідач мав розпочати виконання будівельних робіт (ІІ етап) не пізніше 01.04.2025, та завершити відповідні роботи до 03.05.2025 включно.
25.06.2025 сторони склали акт огляду будівельного майданчика по об`єкту: "Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 370", яким встановили, що станом на 25.06.2025 підрядник роботи на об`єкті не розпочав, чим порушив строки початку робіт, визначені у календарному графіку виконання робіт (додаток 4) до договору підряду.
07.07.2025 позивач направив на адресу відповідача повідомлення № 14/22-737 про дострокове розірвання договору підряду № 103/4Д в односторонньому порядку, з підстав порушення відповідачем підпункту “а” пункту 4.1.1. розділу 4 договору, що підтверджується актом огляду будівельного майданчику від 25.06.2025. Зазначене повідомлення отримано відповідачем 10.07.2025, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.
Враховуючи факт отримання відповідачем повідомлення про розірвання договору підряду 10.07.2025, зазначений договір є розірваними в односторонньому порядку з 16.07.2025.
Зважаючи на те, що відповідач не приступив до виконання будівельних робіт (ІІ етап) та відповідно не завершив їх виконання у визначені договором строк, позивач нарахував та просить стягнути з відповідача неустойку (пеню та штраф) у загальному розмірі 756 989, 47 грн, з яких: пеня за порушення терміну початку виконання будівельних робіт (робіт 2-го етапу) у розмірі 332 252, 55 грн, пеня за порушення строків завершення будівництва у розмірі 221 928, 64 грн, штраф 7% вартості робіт за прострочення понад тридцять днів у розмірі 212 808, 29 грн, що і є причиною виникнення спору.

ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ СТОРІН, ВИСНОВКИ СУДУ
Щодо правовідносин сторін
Частинами 1, 2 статті 837 Цивільного кодексу України передбачено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.
Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.
З огляду на наявний в матеріалах справи договір та обставини справи, між позивачем та відповідачем виникли правовідносини за договором підряду.

Щодо стягнення пені та штрафу 
Згідно із частиною першою статті 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема є договори та інші правочини.
Відповідно до статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Відповідно до статті 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Частиною 1 статті 627 Цивільного кодексу України визначено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Згідно із статтею 628 Цивільного кодексу України, зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Сторони мають право укласти договір, в якому містяться елементи різних договорів (змішаний договір). До відносин сторін у змішаному договорі застосовуються у відповідних частинах положення актів цивільного законодавства про договори, елементи яких містяться у змішаному договорі, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті змішаного договору.
Укладений сторонами договір підряду містить елементи різних договорів, зокрема, договору підряду на проведення проектних та пошукових робіт, а також, договору будівельного підряду, тобто, є змішаним договором.
Зважаючи на те, що причиною виникнення даного спору, є невиконання відповідачем зобов`язань саме в частині проведення будівництва, до спірних правовідносин підлягають застосуванню положення цивільного законодавства, які регулюють будівельний підряд.
Статтею 875 Цивільного кодексу України визначено, що за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.
Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта. До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.
Строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду (частина 1 статті 846 Цивільного кодексу України).
Частиною 4 статті 882 Цивільного кодексу України визначено, що передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами.
Як вище встановлено судом, календарним графіком виконання робіт сторони погодили умови щодо строків виконання ІІ етапу робіт, з початком їх виконання протягом 1-3 квітня 2025, і закінченням до 03.05.2025 включно.
Відповідно до статей 525, 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Якщо у зобов`язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (стаття 530 Цивільного кодексу України).
Як убачається з матеріалів справи, станом на 25.06.2025 підрядник не приступив до виконання будівельних робіт на об`єкті, які відповідно до умов договору мали бути розпочаті протягом 1-3 квітня 2025, чим порушив умови договору.
Умовами підпункту 4.1.1. пункту 4.1. договору сторони визначили правові наслідки порушення підрядником строків початку виконання будівельних робіт, у вигляді права замовника на односторонню відмову від договору.
Наведені умови договору відповідають приписам ч. 2 ст. 849 ЦК України, згідно якої, якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків.
Отже, у зв`язку з неналежне виконання відповідачем своїх договірних зобов`язань, зокрема, порушенням строку початку будівельних робіт, позивач скористався своїм правом на відмову від договору, що відповідає приписам чинного законодавства та умовам відповідного договору.
В силу положень ст. 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. 
Відповідно до вимог ст. 610 ЦК України, невиконання зобов`язання або його виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання, є порушенням зобов`язання.
Згідно ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, в тому числі у вигляд обов`язку сплатити неустойку.
Відповідно до положень ст. 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.
За своєю правовою природою, неустойка (пеня, штраф) є видом забезпечення виконання зобов`язання.
Пунктом 13.3. договору сторони погодили, за порушення терміну початку виконання робіт по договору (пункт 3.1. договору) підрядник сплачує замовнику пеню у розмірі 0,1 % договірної ціни за кожний день нерозпочатої роботи. У разі якщо підрядник не розпочав роботу протягом 30 календарних днів, замовник має право розірвати договір в односторонньому порядку, повідомивши підрядника письмово.
Позивач нарахував пеню за порушення терміну початку виконання ІІ етапу робіт (будівельні роботи) в розмірі 332 252, 55 грн за період з 01.04.2025 (термін початку будівельних робіт) по 16.07.2025 (дата розірвання договору). 
Здійснивши перевірку наданого розрахунку, суд дійшов висновку, що позивач неправильно визначив період для нарахування пені за порушення початку будівельних робіт. 
Так, судом встановлено, що відповідно до узгодженого сторонами календарного графіку (додаток № 4 до договору), відповідач мав розпочати виконання будівельних робіт протягом 1-3 квітня 2025. Відтак, з урахуванням приписів ст. 253 ЦК України, прострочення виконання обов`язку щодо початку робіт розпочинається з наступного дня після спливу встановленого строку, тобто з 04.04.2025.
Помилковим суд вважає і визначення позивачем дати закінчення нарахування пені за прострочення початку виконання робіт станом на дату розірвання договору (16.07.2025). При цьому, суд виходить з того, що відповідний період прострочення обмежується моментом настання строку завершення будівництва, визначеного календарним графіком, а саме 03.05.2025, оскільки після спливу зазначеного строку виникає інше самостійне порушення зобов`язання – порушення строків завершення будівництва, за яке договором (п. 13.5.) передбачено окрему відповідальність.
Таким чином, пеня за порушення терміну початку виконання робіт (п. 13.3. договору), підлягає нарахуванню за період з 04.04.2025 по 03.05.2025 (30 днів) та становить суму 91 230, 55 грн (3 040 118,36 х 0,1% х 30).
Відповідно до п. 13.5 договору, за порушення строків завершення будівництва по договору підрядник сплачує замовникові пеню у розмірі 0,1 % договірної ціни за кожен день такого прострочення, а за прострочення понад тридцять днів з підрядника додатково стягується штраф на користь замовника у розмірі семи відсотків вказаної вартості. 
З урахуванням вказаних умов договору, позивач надав розрахунок пені за порушення строків завершення будівництва в сумі 221 928,64 грн за період з 04.05.2025 (термін завершення будівельних робіт) по 16.07.2025 (дата розірвання договору), а також штраф за порушення строків завершення будівництва понад 30 днів, розмір якого становить 212 808, 29 грн. За результатами перевірки розрахунку неустойки за п. 13.5. договору, судом встановлено що її нарахування проведено арифметично правильно.
На підставі викладеного з урахуванням встановлених обставин, обґрунтованими визнаються вимоги позивачем в частині стягнення: пені за порушення терміну початку виконання будівельних робіт у сумі 91 203,55 грн; пені за порушення строків завершення будівництва в сумі 221 928, 64 грн; штрафу за порушення строків завершення будівництва понад тридцять днів у сумі 212 808, 29 грн.

Щодо відсутності повноважень командира військової частини НОМЕР_1 затверджувати проектно-кошторисну і технічну документацію.
Наказом Державної спеціальної служби транспорту № 37 від 31.01.2025, уповноважено наступні структурні підрозділи Державної спеціальної служби транспорту на здійснення закупівель та укладення державних контрактів (договорів) на закупівлю товарів, робіт і послуг оборонного призначення та інших товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони, серед іншого: військову частину НОМЕР_1 . 
Командирам (начальникам) структурних підрозділів Державної спеціальної служби транспорту організувати закупівлю товарів, робіт і послуг відповідно до вимог Законів України "Про оборонні закупівлі". "Про публічні закупівлі", постанови Кабінету Міністрів України віл 11.11.2022 № 1275 "Деякі питання здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану" постанови Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 "Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану, в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування постанови Кабінету Міністрів України від 29.12.2023 № 1415 "Деякі питання підвищення обороноздатності держави на період воєнного стану в Україні".
Військовою частиною НОМЕР_1 передано, а Товариством з обмеженою відповідальністю “Строй ЮА” прийнято об`єкт для початку будівництва, про що сторони склали акт приймання-передачі будівельного майданчика від 21.03.2025.
Розробки проектно – кошторисної документації будівництва опорного пункту здійснювалась відповідно до затверджених схем. 
Схему опорного пункту № 370 було затверджено 30.01.2025 командиром оперативного – тактичного угрупування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » бригадним – генералом ОСОБА_1 .
Відповідно до п.4.2.1. договору замовник зобов`язаний затвердити проектну документацію, надати підряднику об`єкт (фронт робіт).
Акт приймання-передачі будівельного майданчика від 21.03.2025 підписаний відповідачем без будь-яких зауважень чи заперечень.
За таких обставин, господарський суд вважає, що наведені відповідачем твердження щодо акту приймання-передачі будівельного майданчика від 21.03.2025 не можуть бути підставою для висновку про відсутність обов`язку підрядника виконати роботи в повному обсязі у встановлені строки.
Суд зазначає, що на момент укладання спірного договору в Україні діяв воєнний стан. Відповідач, будучи вільним в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору, договір підписав, а отже відповідачем за договором були взяті на себе зобов`язання з виконання робіт в обумовлені строки. 

Щодо посилання відповідача на висновок Рівненської торгово-промислової палати про істотну зміну обставин, як на підставу для звільнення від відповідальності за порушення строків виконання умов договору, а також, як на підставу для зменшення розміру штрафних санкцій, господарський суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 617 ЦК України, ч. 2 ст. 218 ГК України (який був чинним на час виникнення спірних правовідносин) та ст. 14-1 Закону України “Про Торгово-промислові палати в Україні”, форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні і невідворотні обставини за даних умов здійснення господарської діяльності, що об`єктивно унеможливлюють виконання особою зобов`язань за умовами договору, обов`язків, передбачених законодавством.
Ключовим є те, що непереборна сила робить неможливим виконання зобов`язання в принципі, незалежно від тих зусиль та матеріальних витрат, які сторона понесла чи могла понести.
Проте, на відміну від форс-мажорних обставин чи обставин непереборної сили, які роблять неможливим виконання зобов`язання в принципі, істотна зміна обставин є оціночною категорією, яка полягає у розвитку договірного зобов`язання таким чином, що виконання такого зобов`язання для однієї зі сторін договору стає більш обтяженим, ускладненим, наприклад у силу збільшення для сторони вартості виконуваного або зменшення цінності отримуваного стороною виконання, чим суттєво змінюється рівновага договірних стосунків, призводячи до неможливості виконання зобов`язання.
Тобто, в той час як форс-мажорні обставини унеможливлюють виконання договірного зобов`язання в цілому, істотна зміна обставин змінює рівновагу стосунків за договором, суттєво обтяжуючи виконання зобов`язання лише для однієї із сторін (вказана правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 21.07.2021 по справі № 912/3323/20).
У постановах Верховного Суду від 01 червня 2021 року за № 910/9258/20, від 15 червня 2018 року зі справи № 915/531/17, від 26 травня 2020 року зі справи № 918/289/19, від 17 грудня 2020 року зі справи № 913/785/17 викладено висновки щодо застосування статті 14-1 Закону України “Про торгово-промислові палати в Україні”, відповідно до яких, засвідчення дії непереборної сили шляхом видачі сертифікату про форс-мажорні обставини покладено на Торгово-промислову палату України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати; форс-мажорні обставини не мають преюдиційного характеру, і при їх виникненні сторона, яка посилається на них як на підставу неможливості виконання зобов`язання, повинна довести наявність таких обставин не тільки самих по собі, але й те, що ці обставини були форс-мажорними саме для даного конкретного випадку виконання зобов`язання; доведення наявності непереборної сили покладається на особу, яка порушила зобов`язання. Саме вона має подавати відповідні докази в разі виникнення спору.
Отже, виходячи з наведених норм законодавства, висновків Верховного Суду, підтвердженням існування форс-мажорних обставин є відповідний сертифікат Торгово-промислової палати України чи уповноваженої нею регіональної торгово-промислової палати.
В матеріалах справи відсутній сертифікат, виданий Торгово-промисловою палатою України чи уповноваженими регіональними торгово-промисловими палатами, що засвідчують наявність форс-мажорних обставин, які впливають на виконання зобов`язань за спірним договором.
В той же час, до матеріалів справи відповідачем надано висновок Рівненської торгово-промислової палати, яким встановлено обставини, що істотно ускладнили своєчасне виконання зобов`язань за договором № 103/4Д від 20.03.2025, і який відповідно може бути підставою для внесення змін у спірний договір, або для його розірвання, втім ніяким чином не підтверджує обставини через які постачальник звільняється від відповідальності за несвоєчасне виконання зобов`язання.
Кім того, суд звертає увагу на пункт 14.8. договору, яким передбачено, що сторони усвідомлюють, що даний договір укладається під час дії в Україні правового режиму воєнного стану, а тому сам факт дії воєнного стану в Україні, не буде вважатися обставинами непереборної сили (форс-мажорними обставинами), крім випадків настання конкретних подій/обставин (окупація території агресором, де повинні вчинятися сторонами дії на виконання умов Договору, знищення безпосередньо об`єктів сторін тощо) під час дії правового режиму воєнного стану, що буде підтверджено документами, які надаються відповідними уповноваженими органами.
Тобто, виходячи з умов наведеного пункту договору, зважаючи на те, що його укладено під час дії в Україні правового режиму воєнного стану, коли обстріли території України, включаючи місце виконання підрядних робіт тривали більше трьох років, укладаючи відповідний договір, Відповідач мав усвідомлювати усі ризики здійснення господарської діяльності під час війни.
На підставі викладеного з урахуванням встановлених обставин, суд відхиляє доводи відповідача відносно наявності підстав для звільнення його від відповідальності за порушення строків поставки товару.
В той же час, з урахуванням зазначених обставин у справі, господарський суд вбачає можливість для вирішення питання про зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки.
Так, частина 3 статті 551 Цивільного кодексу України передбачає можливість зменшення за рішенням суду розміру неустойки, що стягується з боржника за порушення зобов`язання, якщо розмір неустойки значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.
Відповідно до ст. 233 Господарського кодексу України (чинного на час виникнення спірних відносин), у разі, якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу. Якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.
За змістом наведених вище норм, зменшення розміру заявлених до стягнення штрафних санкцій є правом суду, а за відсутності переліку таких виняткових обставин господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення пені та штрафу та розмір, до якого підлягає зменшенню. 
Відсутність чи невисокий розмір збитків може бути підставою для зменшення судом розміру неустойки, що стягується з боржника. 
Вирішуючи питання про зменшення розміру пені та штрафу, які підлягають стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, суд повинен з`ясувати наявність значного перевищення розміру неустойки перед розміром збитків, а також об`єктивно оцінити, чи є цей випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеня виконання зобов`язань, причин неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення виконання зобов`язання, невідповідності розміру пені наслідкам порушення, негайного добровільного усунення винною стороною порушення та його наслідків.
Відповідна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 08.05.2018 у справі №924/709/17.
В постанові Верховного Суду від 21 жовтня 2019 року у справі № 910/1005/19 зазначено, що цивільні та господарські відносини у країні ґрунтуються на засадах справедливості, добросовісності, розумності як складових елементів принципу верховенства права. Наявність у кредитора можливості стягувати із боржника надмірні грошові суми в якості неустойки спотворює її дійсне правове призначення, оскільки із засобу розумного стимулювання боржника виконувати основне зобов`язання неустойка перетворюється на несправедливо непомірний тягар для боржника та джерело отримання невиправданих додаткових прибутків кредитором.
З урахуванням наведеного, враховуючи те, що поряд з вимогою про стягнення з відповідача неустойки за порушення терміну початку виконання робіт (п. 13.3. договору), позивачем також заявлено вимоги про стягнення пені та штрафу за порушення строків завершення робіт (п. 13.5. договору), суд дійшов висновку, що стягнення останніх у заявленому розмірі призведе до покладення на відповідача несправедливо непомірного тягаря.
Суд враховує, що відповідальність, передбачена п. 13.5. договору, застосовується у зв`язку з невиконанням того самого зобов`язання щодо виконання будівельних робіт у межах погодженого сторонами календарного графіка, а тому сукупний розмір заявлених до стягнення штрафних санкцій є очевидно неспівмірним наслідкам допущеного порушення. 
Крім того, суд бере до уваги ступень вини відповідача, характер допущених порушень, а також обставини здійснення господарської діяльності в умовах воєнного стану.
Отже, з урахування засад справедливості, добросовісності та розумності, суд дійшов висновку про наявність підстав для зменшення розміру пені за порушення строків завершення будівництва, а також штрафу за прострочення виконання таких робіт понад тридцять днів, на 50 % від заявленого до стягнення розміру.
На підставі викладеного з урахуванням встановлених обставин, заявлені вимоги підлягають задоволенню частково, шляхом стягнення з відповідача 91 230,55 грн пені за порушення терміну початку виконання будівельних робіт, 110 964, 32 грн. пені за порушення строків завершення будівництва, 106 404, 15 грн. штрафу за порушення строків завершення будівництва понад тридцять днів. В решті позовних вимог слід відмовити.

СУДОВІ ВИТРАТИ
Відповідно до приписів ст. 129 ГПК України, оскільки зменшення розміру неустойки є наслідком реалізації судом дискреційних повноважень, а не наслідком необґрунтованості відповідної частини позовних вимог, судові витрати в частині суми, на яку зменшено неустойку, покладаються на відповідача. Судові витрати пропорційно тієї частини вимог у задоволенні яких відмовлено через їх необґрунтованість, покладаються на позивача.

Керуючись статтями 2, 73, 74, 76-79, 86, 91, 129, 231, 238, 240, 241Господарського процесуального кодексу України, господарський суд 

УХВАЛИВ:
Позов задовольнити частково.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю “Строй ЮА” (50026, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Ангарська, 3а, код ЄДРПОУ 38888898) на користь Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) 91 230, 55 грн пені за порушення терміну початку виконання будівельних робіт, 110 964, 32 грн пені за порушення строків завершення будівництва, 106 404, 15 грн штрафу за порушення строків завершення будівництва понад тридцять днів, 6 311,61 грн витрат зі сплати судового збору.
В решті позову відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня підписання рішення шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду.
Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. 
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення 05.06.2026

Суддя В.І. Ярошенко