ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 квітня 2026 року
м. Київ
справа № 9901/212/21
провадження № 11-405заі25
Велика Палата Верховного Суду у складі:
судді-доповідача Кривенди О. В.,
суддів Банаська О. О., Білоконь О. В., Булейко О. Л., Воробйової І. А., Гімона М. М., Губської О. А., Ємця А. А., Кишакевича Л. Ю., Короля В. В., Кравченка С. І., Мазура М. В., Мартинюк Н. М., Пількова К. М., Погрібного С. О., Стефанів Н. С., Стрелець Т. Г., Ступак О. В., Ткача І. В., Ткачука О. С., Уркевича В. Ю.
розглянула в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 , який діє через адвоката Вольвака Олександра Миколайовича, на ухвалу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 22 жовтня 2025 року (судді Чиркін С. М., Єзеров А. А., Стародуб О. П., Бучик А. Ю., Рибачук А. І.) у справі № 9901/212/21 за позовом ОСОБА_1 до Президента України, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Кабінету Міністрів України (далі - КМУ), Міністерства внутрішніх справ України (далі - МВС) та Національної поліції України (далі - НПУ), про визнання протиправним та нечинним указу в частині,
УСТАНОВИЛА:
Короткий зміст позовних вимог
1. 27 травня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду як суду першої інстанції з позовом, у якому просив визнати протиправним та скасувати Указ Президента України від 21 травня 2021 року № 203/2021 «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 14 травня 2021 року «Про застосування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)» в частині пункту 617 додатка 1 до рішення Ради національної безпеки і оборони України (далі - РНБО) від 14 травня 2021 року «Про застосування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)».
Короткий зміст судового рішення, яке оскаржується
2. Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду ухвалою від 22 жовтня 2025 року позов залишив без розгляду відповідно до пункту 4 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).
3. На обґрунтування ухваленого рішення суд першої інстанції зазначив, що позивач та його представник повторно не з`явилися на судове засідання 22 жовтня 2025 року без поважних причин, про дату, час та місце розгляду справи вони були належним чином повідомлені, заяв про розгляд справи за їх відсутності не надали.
4. Суд вважав, що повторна неявка позивача та/або його представника у судові засідання перешкоджає розгляду справи, бо позбавляє можливості встановити всі обставини справи, необхідні для вирішення спору.
Короткий зміст та обґрунтування апеляційної скарги
5.  ОСОБА_1 не погодився з таким судовим рішенням та через представника - адвоката Вольвака О. М. звернувся до Великої Палати Верховного Суду (далі - Велика Палата) з апеляційною скаргою, у якій просить скасувати зазначену ухвалу та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
6. Обґрунтовуючи свою позицію, апелянт зазначає, що оскаржувана ухвала порушує право на справедливий розгляд справи незалежним і безстороннім судом через створення умов, за яких скористатись правом на доступ до суду не є можливим.
7. Переконує, що представник позивача - адвокат Вольвак О. М. активно використовував визначені законом процесуальні права, прибував на всі призначені судові засідання, однак не був допущений до тих, що проводились у закритому режимі.
8. Вважає, що оскільки позивачеві не може бути надано доступ до державної таємниці, на нього накладено санкції і він перебуває за кордоном, то необхідності, з його погляду, отримувати такий доступ представнику позивача та ознайомлюватися з таємною інформацією, за умови, що він в цій частині не зможе зі своїм довірителем узгодити правову позицію у справі задля запобігання розголошення такої інформації, немає.
9. Представник позивача - адвокат Вольвак О. М. також зазначає, що він уклав договір приєднання з Публічним акціонерним товариством «Укрпошта» (далі - ПАТ «Укрпошта») щодо оренди абонентської скриньки В-420, який дійсний і на даний час, що, своєю чергою, унеможливлювало повернення до суду скерованих на його ім`я повісток про виклик до суду у зв`язку з відсутністю адресата за вказаною адресою. Із цього висновує, що належного повідомлення в розумінні КАС України сторони позивача не відбулось, але якби і відбулось, то позивач і його представник не мали б доступу до судових засідань, незважаючи на свою активну участь у судових засіданнях та бажання відстоювати свої права та інтереси, які є порушеними.
10. Вважає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про відсутність реєстрації представника позивача - адвоката Вольвака О. М. в електронному кабінеті у підсистемі «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС), оскільки він має зареєстрований електронний кабінет з 29 березня 2023 року, на підтвердження чого додає відповідь № 27954268. Натомість суд першої інстанції жодного разу не направляв повістки через ЄСІТС, а направляв поштою. До того ж, як зазначає представник позивача, до 13 червня 2025 року комунікація із судом здійснювалась за допомогою електронної пошти.
11. З урахуванням наведеного представник позивача вважає, що ні він, ні позивач не були повідомлені належним чином про судові засідання 10 вересня та 22 жовтня 2025 року, а відтак ухвала суду першої інстанції від 22 жовтня 2025 року підлягає скасуванню.
Позиція інших учасників справи щодо апеляційної скарги
12. Представник Президента України подав до Великої Палати відзив на апеляційну скаргу, в якому висловив прохання залишити її без задоволення, а ухвалу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 22 жовтня 2025 року - без змін. Вважає, що це судове рішення суд ухвалив з дотриманням норм матеріального та процесуального права.
13. Представник МВС у відзиві на апеляційну скаргу наголошує, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду, оскільки наявні факти неприбуття позивача та його представника в судове засідання повторно, неповідомлення позивачем та його представником про причини неприбуття до суду повторно, неподання заяви про розгляд справи за їхньої відсутності та неможливості розгляду справи у зв`язку з їхньою неявкою.
14. З аналогічних мотивів представник КМУ у відзиві на апеляційну скаргу просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 22 жовтня 2025 року - без змін.
Рух апеляційної скарги
15. Суддя Великої Палати ухвалою від 17 листопада 2025 року залишив апеляційну скаргу ОСОБА_1 без руху для усунення її недоліків шляхом подання до суду документа про сплату судового збору.
16. Велика Палата ухвалою від 04 грудня 2025 року за вказаною скаргою відкрила апеляційне провадження в цій справі, а ухвалою від 29 січня 2026 року - призначила справу до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження (без повідомлення учасників справи) за наявними у справі матеріалами.
Позиція Великої Палати 
Релевантні джерела права й акти їх застосування. Оцінка висновків суду, рішення якого переглядається, та аргументів учасників справи
17. Дослідивши доводи, наведені в апеляційній скарзі та відзивах на неї, перевіривши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача у справі, Велика Палата дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких мотивів.
18. Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
19. Передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» (Union Alimentaria Sanders S. A. v. Spain).
20. Отже, у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка позивача та його представника.
21. Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначено статтею 205 КАС України.
22. Відповідно до частини першої статті 205 КАС України неявка в судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
23. Згідно із частиною п`ятою вказаної статті у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.
24. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.
25. Наведена норма кореспондується з визначеним у пункті 4 частини першої статті 240 КАС України правилом, за яким позов залишається судом без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи в судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.
26. Аналіз зазначених норм вказує, що підставами для залишення позовної заяви без розгляду є: саме повторне неприбуття позивача (якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у судове засідання без поважних причин або неповідомлення про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, а також якщо відповідач не наполягає на розгляді справи по суті.
27. Правила статті 205 КАС України є певною формою реалізації гарантій особи на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенства права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.
28. Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, спрямовані на те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті встановлюють наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.
29. Частина п`ята статті 205 КАС України побудована таким чином, що дає суду можливість повернути позовну заяву особи без розгляду, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду.
30. Законодавче формулювання частини п`ятої статті 205 КАС України «якщо неявка перешкоджає розгляду справи» означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.
31. Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Великої Палати від 18 грудня 2019 року у справі № 9901/949/18 (провадження № 11-1179заі19) та від 27 травня 2020 року у справі № 9901/11/19 (провадження № 11-122заі20).
32. Як видно з матеріалів справи, її розгляд неодноразово відкладався, у тому числі за клопотаннями представника позивача, відповідача, третіх осіб у зв`язку з необхідністю надання сторонами додаткових доказів та часу для ознайомлення з ними.
33. Суд першої інстанції врахував, що до матеріалів справи були долучені докази, які містили інформацію з обмеженим доступом з грифом «таємно», що, своєю чергою, потребувало розгляду справи в спеціально обладнаній залі судових засідань та отримання учасниками справи відповідних дозволів на ознайомлення із такою інформацією.
34. Так, 13 вересня 2023 року за вх. № П/9901/212/21-Д30 від представника позивача надійшло клопотання про ознайомлення з матеріалами справи, зокрема і тими, доступ до яких обмежено. Проте доступу до державної таємниці в адвоката позивача не було.
35. 14 вересня 2023 року суд першої інстанції задовольнив клопотання представника позивача та надав йому час для отримання доступу до державної таємниці, у зв`язку із чим розгляд справи відкладався.
36. 29 березня 2024 року за вх. № П/9901/212/21-Д42 відділ режимно-секретної роботи повідомив суд, що станом на 28 березня 2024 року адвокату Вольваку О. М. допуск до державної таємниці не оформлювався.
37. Колегія суддів врахувала, що, за твердженням адвоката Вольвака О. М., позивач знаходиться за межами України. Проте доказів щодо місцезнаходження позивача або наявності перешкод для його перебування на території України представник позивача суду не надавав.
38. З метою забезпечення прав позивача на участь у судовому засіданні суд неодноразово змінював режим дослідження доказів та проводив судові засідання щодо дослідження доказів, які не містять інформації з обмеженим доступом у відкритих судових засіданнях за участі представника позивача - адвоката Вольвака О. М.
39. Водночас 27 травня 2025 року за вх. № П/9901/212/21-Д47 представник позивача подав клопотання про ознайомлення з матеріалами справи, проте останній з матеріалами справи не ознайомився.
40. Втім, 04 червня 2025 року Мірзоєв А. М. подав клопотання за вх. № П/9901/212/21-Д49 про ознайомлення з матеріалами справи та участь у судових засіданнях у режимі відеоконференції.
41. Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду ухвалою від 13 червня 2025 року клопотання позивача про ознайомлення з матеріалами справи та проведення судового засідання в режимі відеоконференції повернув заявнику без розгляду у зв`язку з поданням такого клопотання без дотримання вимог Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 (далі - Положення про ЄСІТС). В ухвалі суд зазначив, що клопотання ОСОБА_1 не містить відомостей про підписання документа електронним цифровим підписом. 
42. Суд також зауважив, що, попри наявність документів, які містять відомості, що становлять державну таємницю, та обізнаність про це представника позивача - адвоката Вольвака О. М., останній, незважаючи на неодноразові пропозиції суду щодо необхідності оформлення відповідного допуску для ознайомлення з такою інформацією, відмовлявся в судових засіданнях від вчинення таких дій.
43. Суд, пославшись на правову позицію, висловлену у справі № 990/180/24, підтриману Великою Палатою в постанові від 27 лютого 2025 року, врахував, що неоформлення допуску та доступу до державної таємниці не звільняє представників позивача від виконання передбачених КАС України процесуальних обов`язків, зокрема участі у судовому засіданні, оскільки матеріали цієї справи містять як документи, які слід досліджувати під час відкритого судового засідання, так і документи, які можливо дослідити лише під час закритого судового засідання, рішення про проведення якого у цій справі ще не було прийнято.
44. Врахував суд першої інстанції і те, що відповідно до частин першої, шостої та восьмої статті 18 КАС України у судах функціонує ЄСІТС.
45. Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані згідно із законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані згідно із законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.
46. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом, у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.
47. Реєстрація в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом.
48. Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, подає процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не визначено цим Кодексом.
49. З огляду на вказане правове регулювання адвокат Вольвак О. М. повинен був зареєструватись у підсистемі ЄСІТС «Електронний суд» та подавати будь-які процесуальні документи, зокрема, через підсистему «Електронний суд» або в паперовому вигляді.
50. Проте адвокат Вольвак О. М. не зареєструвався в електронному кабінеті у підсистемі «Електронний суд» ЄСІТС.
51. Суд першої інстанції, коли ухвалював рішення про залишення позовної заяви без розгляду, керувався таким.
52. Згідно із частиною другою статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
53. За приписами КАС України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду.
54. Будучи ініціатором судового розгляду справи, позивач в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права та виконувати процесуальні обов`язки, здійснюючи їх з метою, з якою такі права були надані.
55. Водночас визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів під час розгляду адміністративної справи, дотримання процесуальних строків.
56. Відповідно до частини третьої статті 124 КАС України судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється:
1) за наявності в особи електронного кабінету - шляхом надсилання повістки до її електронного кабінету;
2) за відсутності в особи електронного кабінету - шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур`єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу.
57. За змістом частини десятої статті 126 КАС України вручення повістки представнику учасника справи вважається також врученням повістки і цій особі.
58. Згідно із частиною четвертою статті 124 КАС України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх поштової адреси судовий виклик або судове повідомлення надсилаються:
1) юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців та громадських формувань;
2) фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
У разі відсутності учасників справи за такою адресою вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручено їм належним чином.
59. За частиною п`ятою статті 124 КАС України якщо фізична особа, яка бере участь у справі, діє через представника і суд не вважає її особисту участь обов`язковою, він може направити повістку лише представнику.
60. Суд першої інстанції виходив з того, що в нього немає іншої, ніж зазначена в позові, інформації щодо місця знаходження позивача, у зв`язку з чим повістки позивачу та його представнику направлялись на адреси, зазначені в позові.
61. Згідно із частиною одинадцятою статті 126 КАС України у разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.
62. Своєю чергою приписи частини першої статті 131 КАС України встановлюють обов`язок повідомити про зміну адреси та причини неприбуття в судове засідання. Положення частини першої цієї статті застосовуються також у разі зміни адреси електронної пошти, номера факсу, телефаксу, телефону, які учасник судового процесу повідомив суду.
63. Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд (частина друга статті 131 КАС України).
64. Отже, про судові засідання, призначені на 10 вересня та 22 жовтня 2025 року, позивач та його представник були повідомлені у процесуально визначений спосіб та суд визнав їх неявку такою, що відбулась без поважних причин.
65. Відповідно до частини першої статті 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника, крім випадку, встановленого частиною дев`ятою статті 266 цього Кодексу.
66. Згідно з частиною першою статті 60 КАС України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.
67. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері (частина друга статті 60 КАС України). Згідно з частиною третьою статті 60 КАС України про припинення представництва або обмеження повноважень представника за довіреністю має бути повідомлено суду шляхом подання письмової заяви.
68. Відповідно до частини другої статті 131 КАС України учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.
69. Отже, в розумінні вимог процесуального закону суд першої інстанції вважає, що ним вжито необхідні та достатні, визначені процесуальним законодавством дії щодо повідомлення сторони позивача, внаслідок яких позивач та його представник повідомлені про день і час розгляду справи.
70. Своєю чергою представники відповідача та третьої особи у судовому засіданні не наполягали на продовженні розгляду справи по суті, вважаючи неможливим розгляд справи за відсутності представника позивача.
71. Ураховуючи предмет та підстави позову, наведені у позовній заяві, доводи відповідача та третьої особи, зазначені у відзивах на позов, суд першої інстанції вважав, що встановлення обставин, які входять до предмета доказування у цій адміністративній справі, вимагає отримання судом пояснень позивача з приводу заперечень на його позов інших учасників справи, а тому неявка представників позивача в судове засідання перешкоджає розгляду справи.
72. Пославшись на положення статей 205, 240 КАС України суд зауважив, що, вирішуючи розглядати справу у відкритому судовому засіданні з викликом сторін, він керувався насамперед необхідністю встановлення належного складу учасників справи, підсудності справи, змісту заявлених позовних вимог та порушеного права позивача з метою повного з`ясування всіх обставин у справі та правильного її вирішення. Позивач та його представник без повідомлення причин у судові засідання 10 вересня та 22 жовтня 2025 року не з`явилися. 
73. Суд першої інстанції вважав, що така неявка перешкоджає розгляду справи, оскільки позбавляє суд можливості встановити наведені обставини справи, необхідні для вирішення цього спору.
74. Велика Палата погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на таке. 
75. Як видно з матеріалів справи, повістка про виклик ОСОБА_1 у судове засідання, призначене на 10 вересня 2025 року, була повернута засобами поштового зв`язку. Згідно з інформацією, зазначеною у довідці ПАТ «Укрпошта» від 15 липня 2025 року, адресат відсутній за вказаною адресою.
76. З аналогічних причин представник позивача - адвокат Вольвак О. М. не отримав поштове відправлення з повісткою про виклик у судове засідання, призначене на 10 вересня 2025 року. Це підтверджується іншою довідкою ПАТ «Укрпошта» від 15 липня 2025 року.
77. Згідно з інформацією, зазначеною у довідці ПАТ «Укрпошта» від 20 вересня 2025 року, ОСОБА_1 не отримав поштове відправлення з повісткою про виклик у судове засідання, призначене на 22 жовтня 2025 року. Засобами поштового зв`язку 24 вересня 2025 року конверт повернуто до суду з відміткою про відсутність адресата за вказаною адресою.
78. Представник позивача - адвокат Вольвак О. М. так само не отримав поштове відправлення з повісткою про виклик у судове засідання, призначене на 22 жовтня 2025 року. Згідно з інформацією, зазначеною у довідці ПАТ «Укрпошта» від 20 вересня 2025 року, засобами поштового зв`язку конверт повернуто до суду з відміткою про відсутність адресата за вказаною адресою.
79. Слід зазначити, що судові повістки було скеровані позивачу та його представнику на їх адреси для листування, що зазначені у позовній заяві та матеріалах справи. Зокрема, представнику позивача - адвокату Вольваку О. М. кореспонденція направлялася на вказану ним абонентську скриньку.
80. Відповідно до пункту 4 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270 (далі - Правила № 270), для одержання адресатами простих поштових відправлень, періодичних друкованих видань, повідомлень про надходження поштових відправлень, поштових переказів в операційних залах об`єктів поштового зв`язку можуть встановлюватись абонентські скриньки.
Порядок видачі такої скриньки встановлюється оператором поштового зв`язку. 
81. За положеннями пункту 2.19 Порядку видачі абонентської скриньки користувачам послуг поштового зв`язку АТ «Укрпошта» за окремою згодою користувача (у відповідному бланку заяви у ВПЗ), до абонентської скриньки також можуть вкладатися внутрішні реєстровані листи без оголошеної цінності (рекомендовані) та картки, повідомлення про вручення поштових відправлень та/або поштових переказів (крім реєстрованих листів без оголошеної цінності (рекомендованих) з позначкою «Судова повістка», рекомендованих поштових відправлень з описом вкладення та повідомленням про вручення з позначками «Повістка ТЦК», «Вручити особисто» та/або рекомендованих поштових відправлень з рекомендованим повідомленням про вручення), а також рекламно-інформаційні матеріали. Датою вручення реєстрованих листів без оголошеної цінності (рекомендованих) вважається дата їх вкладання в абонентську скриньку.
82. Згідно з пунктом 101 Правил № 270 у разі неможливості вручення адресатам (одержувачам) поштові відправлення, внутрішні поштові перекази зберігаються об`єктом поштового зв`язку місця призначення протягом строку, що встановлюється оператором поштового зв`язку, відправлення «EMS» - 14 календарних днів, міжнародні поштові перекази - відповідно до укладених угод.
Строк зберігання за заявою відправника / адресата (одержувача) і за додаткову плату може бути продовжений.
У разі невручення рекомендованого листа з позначками «Судова повістка», «Повістка ТЦК» або реєстрованого поштового відправлення з позначкою «Адміністративна послуга» такі відправлення разом з бланком повідомлення про вручення повертаються за зворотною адресою у порядку, визначеному в пунктах 81, 82, 83, 84, 91, 99 цих Правил, із зазначенням причини невручення.
83. Згідно з пунктом 81 Правил № 270 рекомендовані поштові відправлення (крім рекомендованих листів з позначками «Судова повістка», «Повістка ТЦК»), повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час видачі в об`єкті поштового зв`язку вручаються адресату (одержувачу), а в разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, який проживає разом з ним.
У разі відсутності адресата (одержувача) або повнолітніх членів його сім`ї про надходження поштового відправлення, поштового переказу адресат (одержувач) інформується у спосіб, визначений оператором поштового зв`язку.
84. Відповідно до пункту 82 Правил № 270 рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка», адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату (одержувачу), а в разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з адресатом (одержувачем). У разі відсутності адресата (одержувача), будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї за зазначеною на рекомендованому листі адресою працівник об`єкта поштового зв`язку інформує адресата (одержувача) за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка».
Якщо протягом трьох робочих днів після інформування відділенням поштового зв`язку адресат (одержувач) не з`явився для одержання рекомендованого (реєстрованого) листа з позначкою «Судова повістка», працівник об`єкта поштового зв`язку робить позначку «адресат відсутній за зазначеною адресою», яка засвідчується підписом з проставленням відбитка поштового пристрою, порядок використання якого встановлюється призначеним оператором поштового зв`язку, і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає такий лист до суду.
85. Слід зазначити, що до повноважень адміністративних судів не віднесено установлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками за закінченням терміну зберігання, адресат вибув, адресат відсутній і т. п., з врахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання адміністративним судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій.
86. Велика Палата доводи апелянта про неналежне повідомлення позивача ОСОБА_1 та його представника про судові засідання 10 вересня та 22 жовтня 2025 року відхиляє та зауважує, що саме позивач як особа, яка ініціювала судовий процес з метою захисту своїх прав, свобод та інтересів, має бути зацікавлений у тому, щоб організувати належне та своєчасне отримання кореспонденції від суду.
87. Ураховуючи наведене, можна дійти висновку, що суд першої інстанції вжив заходів з використанням передбачених нормами КАС України процесуальних засобів щодо належного повідомлення позивача про час, місце та дату судового засідання.
88. Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.
89. Слід також враховувати правову позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справі «Пономарьов проти України», згідно з якою сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
90. Разом з тим представник позивача і позивач не з`явилися в судові засідання 10 вересня та 22 жовтня 2025 року, про причини неявки суд не повідомили. Не повідомив позивач і про зміну адреси для листування з ним, від нього до суду не надходило заяви про поважність причин, з яких його представник не може з`явитися в судові засідання, клопотань про відкладення розгляду справи, так само як і заяв про розгляд справи за його відсутності, також не надіслано.
91. За приписами частин десятої, одинадцятої статті 126 КАС України вручення повістки представнику учасника справи вважається також врученням повістки позивачу, а у разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.
92. За змістом апеляційної скарги, скаржник стверджує, що зареєстрував електронний кабінет 29 березня 2023 року, але жодної інформації про місце, дату і час засідання у цій справі в електронній формі за допомогою ЄСІТС він не отримував. Щодо цього доводу апелянта слід зазначити таке.
93. Організаційно-правові засади функціонування ЄСІТС в адміністративному судочинстві врегульовано статтею 18 КАС України. Відповідно до частини другої цієї статті позовні та інші заяви, скарги та інші визначені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в ЄСІТС в день надходження документів.
94. Згідно з положеннями частин четвертої - п`ятої статті 18 КАС України ЄСІТС відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їх офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням ЄСІТС в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про ЄСІТС та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
95. Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в ЄСІТС, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою (частина сьома статті 18 КАС України).
96. Відповідно до частини восьмої статті 18 КАС України реєстрація в ЄСІТС не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом. Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, подає процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не визначено цим Кодексом.
97. Відповідно до частини дев`ятої статті 18 КАС України суд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи у паперовій або електронній формі в порядку, визначеному Положенням про ЄСІТС та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
98. Положення про ЄСІТС та/або положення, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), розробляються Державною судовою адміністрацією України та затверджуються Вищою радою правосуддя після консультацій з Радою суддів України (частини тринадцята статті 18 КАС України).
99. Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15?21 затверджено Положення про ЄСІТС, яке визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) ЄСІТС, зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування ЄСІТС у складі всіх підсистем (модулів) (пункт 2 Положення про ЄСІТС).
100. Пункт 3 зазначеного Положення містить визначення ЄСІТС, відповідно до якого - це сукупність інформаційних та телекомунікаційних підсистем (модулів), які забезпечують автоматизацію визначених законодавством та цим Положенням процесів діяльності судів, органів та установ в системі правосуддя, включаючи документообіг, автоматизований розподіл справ, обмін документами між судом та учасниками судового процесу, фіксування судового процесу та участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції, складання оперативної та аналітичної звітності, надання інформаційної допомоги суддям, а також автоматизацію процесів, які забезпечують фінансові, майнові, організаційні, кадрові, інформаційно-телекомунікаційні та інші потреби користувачів ЄСІТС.
101. Відповідно до пункту 5 Положення про ЄСІТС:
- електронний кабінет - персональний кабінет (вебсервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) ЄСІТС, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів ЄСІТС або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу (підпункт 5.4-1);
- користувач ЄСІТС (користувач) - особа, що пройшла процедуру реєстрації в підсистемі «Електронний кабінет» (Електронний кабінет ЄСІТС), пройшла автентифікацію та якій надано доступ до підсистем ЄСІТС відповідно до її повноважень (підпункт 5.6);
- офіційна електронна адреса - сервіс Електронного кабінету ЄСІТС. Адреса електронної пошти, що використовується при реєстрації Електронного кабінету, не може бути зареєстрована в доменній зоні, використання якої заборонено законодавством України (підпункт 5.8).
102. Пунктом 17 цього ж підрозділу Положення про ЄСІТС визначено, що особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.
103. Згідно з пунктом 37 наведеного розділу Положення про ЄСІТС підсистема «Електронний суд» забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених. До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі - АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (далі - автоматизована система діловодства).
104. Відповідно до пункту 39 Положення про ЄСІТС документи, що надійшли через Електронний суд, реєструються судами, іншими органами та установами в системі правосуддя в день їх надходження упродовж робочого дня або не пізніше наступного робочого дня, якщо документ надійшов у неробочий час, за загальними правилами реєстрації вхідної кореспонденції, визначеними Положенням про автоматизовану систему документообігу суду та відповідними інструкціями з діловодства в судах чи в інших органах та установах у системі правосуддя.
105. Згідно з пунктом 42 Положення про ЄСІТС засобами ЄСІТС в автоматичному режимі здійснюється перевірка наявності в особи зареєстрованого Електронного кабінету. У разі наявності в особи Електронного кабінету засобами ЄСІТС забезпечується надсилання до автоматизованої системи діловодства підтвердження доставлення до Електронного кабінету користувача документа у справі. В іншому випадку до автоматизованої системи діловодства надходить повідомлення про відсутність в особи зареєстрованого Електронного кабінету.
106. За пунктом 43 Положення про ЄСІТС до Електронного кабінету надсилаються документи у справі лише в разі наявності ідентифікаційних даних користувача (учасника справи), внесених до автоматизованої системи діловодства.
У разі надсилання користувачем документів у справі за допомогою власного Електронного кабінету ідентифікаційні дані користувача вносяться до автоматизованої системи діловодства в автоматичному режимі.
У разі надсилання особою документів у справі в паперовій формі її ідентифікаційні дані вносяться до автоматизованої системи діловодства працівником суду в обов`язковому порядку. У разі відсутності в поданих документах ідентифікаційних даних учасника справи такі дані вносяться працівником суду одразу після їх отримання судом, в тому числі і за поданими учасниками справи заявами.
107. Ідентифікаційні дані особи - для юридичних осіб: ідентифікаційний код юридичної особи (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України, - код в Єдиному державному реєстрі підприємств та організацій України); для фізичних осіб - підприємців: реєстраційний номер облікової картки платника податків (далі - РНОКПП), для адвокатів - номер та дата видачі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю; для фізичних осіб: унікальний номер запису в Єдиному державному демографічному реєстрі (далі - УНЗР), РНОКПП або номер і серія паспорта. Для фізичних осіб - громадян України номер і серія паспорта є ідентифікаційними даними виключно за відсутності у такої фізичної особи РНОКПП або УНЗР (пункт 5.5 Положення про ЄСІТС).
108. Отже, суд використовує функціонал підсистеми «Електронний суд», зокрема щодо направлення і вручення судових рішень, через автоматизовану систему діловодства. Ці системи є пов`язаними та функціонують в автоматичному режимі, однак для коректного зв`язку між автоматизованою системою діловодствата ЄСІТС визначальне значення має правильність внесення ідентифікаційних даних особи до автоматизованої системи діловодства у випадку, коли такі відомості вносяться працівником суду, тобто у разі звернення особи до суду в паперовій формі (не через «Електронний суд»). Як було зазначено, у разі надсилання користувачем документів у справі за допомогою власного електронного кабінету ідентифікаційні дані користувача вносяться до автоматизованої системи діловодства в автоматичному режимі.
109. Згідно з матеріалами справи у суді першої інстанції усі процесуальні документи подавалися позивачем та його представником - адвокатом Вольваком О. М. у паперовій формі та через електронну пошту, відповідно, ідентифікаційні дані цих осіб підлягали внесенню до автоматизованої системи діловодства працівником суду. Однак у зверненнях адвоката Вольвака О. М., адресованих суду, своїх ідентифікаційних даних він не вказав, відповідних заяв про внесення таких даних не подавав, за допомогою власного електронного кабінету не звертався (чого він сам не заперечує). З огляду на це, як свідчать дані КП «Діловодство спеціалізованого суду», реєстраційна картка, яка сформована судом першої інстанції, не містить його ідентифікаційних даних.
110. Отже, Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду в оскаржуваній постанові із цього приводу виснував, що адвокат Вольвак О. М. не зареєструвався в електронному кабінеті.
111. Слід додати, що за змістом частини першої статті 61 КАС України представники учасників справи є учасниками судового процесу.
112. Адвокат як представник (стаття 60 КАС України) бере участь у судовому процесі від імені особи (сторони чи третьої особи), інтереси якої він представляє, відповідно наділений правами та обов`язками останньої (за умови, що в ордері немає застережень про обмеження повноважень адвоката). Участь адвоката як представника у судовому процесі головним чином полягає у реалізації процесуальних прав та обов`язків особи, яку він представляє, від імені цієї особи і для цієї особи. Це означає також, що процесуальні дії / рішення / позиція представника у судовому процесі створюють юридичні наслідки [саме] для особи, від імені якої він діє, і остання має теж це розуміти.
113. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері (частина друга статті 60 КАС України). За частиною третьою статті 60 КАС України про припинення представництва або обмеження повноважень представника за довіреністю має бути повідомлено суду шляхом подання письмової заяви.
114. Водночас участь сторони у судовому процесі через свого представника (адвоката) - що є правом сторони - дозволяє суду здійснювати офіційну процесуальну комунікацію із цим представником, відтак застосовувати до учасника справи, від імені якого цей представник діє, передбачені процесуальним законом наслідки, якщо виникнуть відповідні підстави.
115. Таким чином, позивач та його представники зобов`язані брати участь у судових засіданнях, обстоювати свої позовні вимоги та проявляти процесуальну активність.
116. З огляду на викладене Велика Палата вважає, що оскільки представник позивача та позивач були належним чином повідомлені судом про судові засідання, двічі не прибули в судове засідання з причин, які визнані судом неповажними, заяв про розгляд справи за їх відсутності не подавали, відповідач не наполягав на розгляді справи по суті, Велика Палата погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для визначеного частиною п`ятою статті 205 та пунктом 4 частини першої статті 240 КАС України правового наслідку неявки представника позивача в судове засідання - залишення позову без розгляду.
117. Інші доводи та аргументи, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують правильності висновків суду першої інстанції.
Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги
118. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
119. Згідно з положеннями статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
120. Ураховуючи наведене, Велика Палата не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги, адже оскаржувану ухвалу суд першої інстанції постановив з дотриманням норм матеріального та процесуального права, викладені в апеляційній скарзі твердження позивача не спростовують правильності висновків суду.
Керуючись статтями 266, 308, 311, 315, 316, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, Велика Палата Верховного Суду
ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , який діє через адвоката Вольвака Олександра Миколайовича, залишити без задоволення.
Ухвалу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 22 жовтня 2025 року у справі № 9901/212/21 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення, є остаточною та оскарженню не підлягає.
Суддя-доповідач О. В. Кривенда 
Судді:  О. О. Банасько М. В. Мазур 
О. В. Білоконь Н. М. Мартинюк
О. Л. Булейко К. М. Пільков
І. А. Воробйова С. О. Погрібний
М. М. Гімон Н. С. Стефанів
О. А. Губська Т. Г. Стрелець
А. А. Ємець О. В. Ступак
Л. Ю. Кишакевич І. В. Ткач
В. В. Король О. С. Ткачук
С. І. Кравченко В. Ю. Уркевич