КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 червня 2026 року справа №320/10952/23
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., розглянув у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Комунального некомерційного підприємства «Лікарня інтенсивного лікування Боярської міської ради» до Північного офісу Держаудитслужби, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Приватного підприємства «Вовк», про визнання протиправним та скасування висновку,
Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернулось Комунальне некомерційне підприємство «Лікарня інтенсивного лікування Боярської міської ради» до Північного офісу Держаудитслужби, в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати висновок Північного офісу Держаудитслужби від 23.03.2023 про результати моніторингу закупівлі №UA-M-2023-02-28-000073 щодо закупівлі охоронних послуг UA-2023-02-13-003890-а.
В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що спірна закупівля проведена позивачем у повній відповідності до вимог чинного законодавства України, за процедурою, в порядку і у строки, встановлені чинним законодавством, а також вимогами, встановленими Замовником у затвердженій тендерній документації.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 20.04.2023 відкрито провадження в адміністративній справі. Справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Приватне підприємство «Вовк».
19.05.2023 на адресу Київського окружного адміністративного суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач стверджує про правомірність прийнятого ним рішення та просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог. У відзиві на позовну заяву, як підставу для відмови у задоволенні позовних вимог, відповідач вказує, що в ході проведення моніторингу закупівлі відповідач діяв на підставі, в межах повноважень, та у спосіб, що передбачені Конституцією і Законами України, виявлені порушення є документально підтвердженими та законодавчо обґрунтованими, тому висновок є правомірним і скасуванню не підлягає.
26.06.2023 до Київського окружного адміністративного суду позивачем подано відповідь на відзив, в якій останній підтримав свою позицію, викладену в позовній заяві.
05.05.2023 на адресу суду третьою особою направлені письмові пояснення щодо позову, які зареєстровано судом 19.05.2023, в яких третя особа викладає свою позицію щодо позову та просить позов задовольнити, зазначаючи про те, що оскаржуваний висновок не містить обґрунтованих підстав для розірвання договору.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29.06.2026 відмовлено у задоволенні клопотання Північного офісу Держаудитслужби про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. 
Відповідно до частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в:

01.03.2023, за результатом проведення закупівлі UA-2023-02-13-003890-а в системі Prozorro між Комунальним некомерційним підприємством «Лікарня інтенсивного лікування Боярської міської ради» та Приватним підприємством «ВОВК» було укладено Договір №01/40 на надання послуг із забезпечення громадської безпеки, охорони правопорядку та громадського порядку.
27.02.2023, Північним Офісом Держаудитслужби було прийнято наказ № 56 про початок моніторингу процедури закупівель, відповідно до якого відповідач розпочав моніторинг процедури закупівель відповідно до переліку до зазначеного Наказу, в який було включено позивача.
23.03.2023 в системі Prozorro в електронній закупівлі U-2023-02-13-003890-а за результатами процедури моніторингу було опубліковано висновок Північного Офісу Держаудитслужби № UA-M-2023-02-28-000073, в якому зафіксовано порушення вимог абз.2-3 п.1 ч.1 ст.31 Закону України «Про публічні закупівлі».
Крім того, Держаудитслужбою зазначено про зобов`язання щодо усунення порушень законодавства: 
«З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, які є значущими через необ`єктивне та упереджено визначення переможця процедури закупівлі, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Держаудитслужба зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договорами, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів».
Не погоджуючись з вищевказаним висновком відповідача, позивач звернувся з даним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить із наступного.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю). Орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України.
Положеннями ч.1 та 2 ст. 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного Фінансового контролю в Україні» встановлено, що головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, в тому числі суб`єктах господарювання, у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків акцій (часток) належить суб`єктам господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні. Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Відповідно до статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43 затверджене Положення про Державну аудиторську службу України, яка є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи (п. 7 Положення).
Отже, Держаудитслужба та її територіальні органи є контролюючими органами за дотриманням законодавства про закупівлю та відповідно до покладених завдань здійснюють проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі».
В свою чергу, правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначає Закон України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року №922-VIII (далі - Закон №922-VIII), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
За змістом статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закону №922-VIII) моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.
В силу частини 8 статті 12 Закону №922-VIII подання інформації під час проведення процедури закупівлі здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель.
Підпунктом 31 статті 1 Закону № 922-VІІІ передбачено, що тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.
Положеннями частини 1 статті 22 Закону №922-VІІІ передбачено, що тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель.
За змістом частини 2 статті 22 Закону № 922-VІІІ у тендерній документації зазначаються такі відомості: 1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій; 2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством; 3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону; 4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби); 5) кількість товару та місце його поставки; 6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги; 7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов; 9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота); 10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію; 11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій; 12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції; 13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції; 14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій; 15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати); 17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками; 18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг; 19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій.
Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації (частина 3 статті 22 Закону№ 922-VІІІ).
Тобто, тендерна документація, крім інформації, передбаченої частиною 2 статті 22 Закону№ 922-VІІІ, може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
При цьому, з урахуванням положень частин 3 і 4 статті 22 Закону № 922-VІІІ інша, ніж у частині 2 цієї статті, інформація, право на включення якої до тендерної документації надана замовнику, повинна відповідати таким критеріям: її наявність повинна бути передбачена законодавством, а її надання не повинне обмежувати конкуренцію та призводити до дискримінації учасників.
За визначенням пункту 18 статті 1 Закону № 922-VІІІ переможець процедури закупівлі - це учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю.
Порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель визначено статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», зокрема, частиною 1 визначено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Згідно з частиною 2 статті 8 Закону № 922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Відповідно до частини 3 статті 8 Закону № 922-VIII повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Відповідно до частини 4 статті 8 Закону № 922-VIII строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
Згідно з частинами 6, 7 статті 8 Закону № 922-VIII, за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.
Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Відповідно до пунктів, 10, 11 ст. 8 Закону №922-VIII у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Номер протоколу зазначається в електронній системі закупівель наступного робочого дня з дня складання протоколу, а також зазначаються дата та номер відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону № 922-VIII, замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі: не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону.
Так, відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 16 Закону № 922-VIII, замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.
Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: 1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій; 2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; 3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів); 4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.
Стаття 29 Закону № 922-VIII регулює питання розгляду та оцінки тендерних пропозицій/пропозицій.
Відповідно до ч.9 ст. 29 Закону № 922-VIII, після оцінки тендерних пропозицій/пропозицій замовник розглядає на відповідність вимогам тендерної документації/оголошення про проведення спрощеної закупівлі тендерну пропозицію/пропозицію, яка визначена найбільш економічно вигідною.
Згідно з ч. 15 ст. 29 Закону № 922-VIII, за результатами розгляду та оцінки тендерної пропозиції/пропозиції замовник визначає переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю згідно з цим Законом.
Відповідно до ч. 16 ст. 29 Закону № 922-VIII, якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції та/або подання яких вимагалось тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.
Замовник розміщує повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах: 1) що підтверджують відповідність учасника процедури закупівлі кваліфікаційним критеріям відповідно до статті 16 цього Закону; 2) на підтвердження права підпису тендерної пропозиції та/або договору про закупівлю.
Повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей повинно містити таку інформацію: 1) перелік виявлених невідповідностей; 2) посилання на вимогу (вимоги) тендерної документації, щодо якої (яких) виявлені невідповідності; 3) перелік інформації та/або документів, які повинен подати учасник для усунення виявлених невідповідностей.
Замовник не може розміщувати щодо одного й того ж учасника процедури закупівлі більш ніж один раз повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції, крім випадків, пов`язаних з виконанням рішення органу оскарження.
З матеріалів справи вбачається, що позивачем була оголошена закупівля охоронних послуг UA-2023-02-13-003890-а. Участь в закупівлі приймав один учасник: Приватне підприємство «ВОВК», остаточна пропозиція - 1 519 767,36 грн з ПДВ. 
ПП «ВОВК» було оголошено переможцем даних торгів. 
22 лютого 2023 року була зроблена пропозиція укласти договір, 01 березня 2023 року між Замовником та ПП «ВОВК» було укладено Договір.
Разом із тим, 27 лютого 2023 року відповідачем була розпочата процедура моніторингу вказаної закупівлі, за результатами якої було сформовано спірний Висновок. 
Згідно даного Висновку, встановлено, що відповідно до інформації, викладеної в електронній системі закупівель, позивач в пункті 7 Розділу 1 Тендерної документації, затвердженої рішенням уповноваженої особи від 10.02.2023 б/н передбачає, що тендерна пропозиція та усі документи, які передбачені вимогами тендерної документації та додатками до неї складаються українською мовою.
Документи або копії документів, які надаються учасником у складі тендерної пропозиції викладені іншими мовами, повинні надаватися разом із їх автентичним перекладом на українську мову.
У своєму Висновку відповідач вказує на недотримання вимоги пункту 7 Розділ 1 Тендерної документації, у зв?язку з відсутністю перекладів українською мовою трудових книжок працівників ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . 
На переконання суду, відсутність у складі тендерної пропозиції ПП «ВОВК» офіційного перекладу таких документів українською мовою не може слугувати підставою для відхилення пропозиції учасника як такої, що не відповідає вимогам тендерної документації Замовника, з огляду на наступне.
Дійсно, вимогами частини 7 розділу І «Загальні положення» Тендерної документації закупівлі передбачено, що усі документи, що мають відношення до тендерної пропозиції та підготовлені безпосередньо учасником процедури закупівлі повинні бути викладені українською мовою. Пропозиції, викладені іншими мовами повинні надаватись із їх автентичним перекладом на українську мову. Переклад документа повинен містити оригінал підпису, печатки перекладача (юридична особа, фізична особа-підприємець) або підпис перекладача (фізична особа) та нотаріальне засвідчення справжності його підпису. Визначальним є текст, викладений українською мовою. 
Учасником ПП «ВОВК» на підтвердження наявності працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід для виконання робіт, що є предметом закупівлі, у тендерній пропозиції були надані копії трудових книжок (першої та останньої сторінки). Трудові книжки ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 викладені російською мовою лише в частині заповнення титульного аркуша.
Трудові книжки ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 були заведені до 1993 року. А трудова книжка ОСОБА_5 - взагалі ще за часів Радянського Союзу. На той час чинним був бланк трудової книжки, який був затверджений постановою Ради Міністрів УРСР і Укрпрофради № 529 від 16.11.1973 «Про трудові книжки робітників і службовців», та Постановою РМ СРСР, ВЦСПС «Про трудові книжки робітників і службовців» № 656 від 06.09.1973. Титульний аркуш затвердженого бланку трудової книжки був російською мовою. 
Кабінетом Міністрів України 27.04.1993 прийнята постанова № 301 «Про трудові книжки працівників», якою затверджено зразки бланків трудової книжки і вкладиша до неї, які є чинними наразі, а також скасовано дію постанови Ради Міністрів УРСР і Укрпрофради № 529 від 16.11.1973. 
Абзацом другим пункту 1 Постанови № 301 визначено, що трудові книжки раніше встановленого зразка обмінові не підлягають. 
Трудова книжка ОСОБА_4 була заведена у 1997 році. Але на той час діяв Закон «Про мови в Українській РСР», статтею 11 якого було встановлено, що мовою роботи, діловодства та документації є українська мова, а також може бути і національна мова більшості населення тієї чи іншої місцевості або мова, прийнятна для населення цієї місцевості. ОСОБА_1 був прийнятий на роботу в ПП «ВОВК» у 2008 році, тому його трудова книжка заповнена повністю російською мовою відповідно до вищевказаного Закону «Про мови в Українській РСР», який де-юре залишався чинним до прийняття в 2019 році Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної». 
Наведене свідчить, що трудові книжки заповнені відповідно до вимог законодавство України, та відхилення пропозиції ПП «ВОВК» із зазначених в Висновку підстав було б протиправним.
Крім того, Додатком № 3 до Тендерної документації, на підтвердження наявності працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід для виконання робіт, що є предметом закупівлі, передбачено надання учасниками сканованих копій документів, виготовлених з оригіналів: штатний розпис, накази про прийняття на роботу, трудові книжки (титульна сторінка та сторінка запису про прийняття на посаду, свідоцтво про присвоєння робітничої кваліфікації «Охоронник», посвідчення проходження навчання з протипожежної безпеки, довідки про проходження щорічного обов?язкового медогляду і про те, що працівник не перебуває на обліку в органах охорони здоров?я з приводу психічної хвороби, алкоголізму чи наркоманії, довідки про несудимість.
Учасником ПП «ВОВК» була надана Довідка про наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід для виконання робіт, що є предметом закупівлі № 11 від 16.02.2023, де за номерами 1, 3, 7, 9 перелічені наступні працівники відповідно: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 із зазначенням їх посад. На підтвердження наявності вказаних працівників учасником були надані скановані копії з оригіналів трудових книжок (першої та останньої сторінки) та скановані копії з оригіналів наказів про прийняття на роботу вищевказаних працівників. У вищевказаній довідці ПІБ працівників та їх посади вказані українською мовою, на останній сторінці наданих трудових книжок вказаних працівників (окрім ОСОБА_1 ), записи про прийняття на роботу у ПП «ВОВК» зроблені українською мовою, вказані номери та дати відповідних наказів, за якими вищевказаних працівників було прийнято на роботу.
Дана інформація дає змогу ідентифікувати, що саме ці працівники дійсно прийняті на вказані посади. 
Зважаючи на вищевикладене, позивачем було прийняте рішення про відповідність тендерної пропозиції учасника торгів ПП «ВОВК» вимогам тендерної документації.
Отже, трудові книжки ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 оформлені відповідно до законодавства України, без жодних порушень, а тому є дійсним підтвердженням кваліфікації і наявності трудових відносин охоронників, що є кваліфікаційною вимогою до Учасника. Мова заповнення трудових книжок в даному випадку не є вирішальним фактором, який би впливав на тендерну пропозицію та можливість його участі у закупівлі.
Також, відповідач у своєму Висновку вказує на невиконання вимог підпункту 3 пункту 5 Розділу 3 Тендерної документації, згідно з яким учасники повинні надати інформацію про наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору. 
На підтвердження досвіду виконання аналогічного договору за предметом закупівлі учасники мають надати копію договору у повному обсязі (з усіма укладеними додатковими угодами, додатками та специфікаціями до договору) та копії/ю документів/у на підтвердження виконання договору або лист-відгук від контрагента, завірений підписом та печаткою (у разі її використання), з яким було укладено аналогічний договір про належне його виконання.
Тобто, відповідно до підпункту 3 пункту 5 Розділу ІІІ Тендерної документації, аналогічним договором буде вважатися договір про надання охоронних послуг. На підтвердження досвіду виконання аналогічного договору за предметом закупівлі Учасник має надати: копію договору у повному обсязі (з усіма укладеними додатковими угодами, додатками та специфікаціями до договору); копії/ю документів/у на підтвердження виконання договору або лист-відгук від контрагента завірений підписом та печаткою (у разі її використання), з яким було укладено аналогічний договір про належне його виконання.
Відповідач зазначає, що на підтвердження інформації щодо виконання аналогічного договору ПП «ВОВК» надано аналогічний договір від 01.03.2019 № 31/2019 про надання послуг з охорони об?єктів та акт прийому-передачі виконання послуг від 31.12.2021 № 1099, в якому зазначено, що він наданий згідно з додатковою угодою від 01.12.2020 № 3 до договору від 01.03.2019 № 31. 
Проте, на виконання цієї вимоги ПП «ВОВК» надано інший аналогічний договір №110/2021 від 07 квітня 2021 року, укладений ПП «ВОВК» з ТОВ «МЕЛІКС» на надання охоронних послуг. 
Даний договір надано в повному обсязі з актом виконаних робіт та листом відгуком, що повністю задовольняє вимоги пп.3 п. 5 розділу ІІІ Тендерної документації. 
Відповідно до п.1 розділу ІІІ Тендерної документації, в тендерній документації допускається наявність формальних помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальні помилки не повинні впливати на зміст тендерної пропозиції. 
Відповідно до п.5 Опису та прикладів формальних несуттєвих помилок п. 1 розділу ІІІ Тендерної документації, у складі тендерної пропозиції немає документа (документів), на який посилається учасник процедури закупівлі у тендерній пропозиції, при цьому замовником не вимагається подання такого документа в тендерній документації.
Відповідач у висновку посилається на другий договір викладений у тендерній пропозиції від 01.03.2019 № 31/2019 про надання послуг з охорони об?єктів. Але тендерною документацією і не вимагалось надання двох договорів на підтвердження виконання аналогічного договору за предметом закупівлі. Достатнім є договір №110/2021 від 07 квітня 2021 року і супровідні документи до нього, що надані в повному обсязі.
У пункті 3 констатуючої частини висновку зазначено, що з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Держаудитслужба зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Суд вважає за необхідне зазначити, що застосування наведеного у спірному висновку заходу реагування у вигляді припинення зобов`язань за договором, є виключним заходом, обрання якого є можливим лише у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційним діям і зловживанням.
При цьому, на переконання суду, має враховуватися принцип співмірності наслідків такого реагування тим порушенням, які виявлені та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання, безпосередніх отримувачів придбаних послуг і публічними інтересами.
Статтею 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» передбачено права органу державного фінансового контролю, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства. Проте ні вказаним Законом, ні іншим нормативно-правовим актом безпосередньо не встановлено право органів фінансового контролю вимагати розірвання договорів.
Крім того, відповідно до статті 651 Цивільного кодексу України, зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.
Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.
Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.
У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.
При цьому, суд зазначає, що у спірному висновку взагалі не йде мова про неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів, що не узгоджується із вимогою про розірвання укладеного за результатами публічної закупівлі договору.
З огляду на такі обставини суд вважає, що зобов`язання відповідача щодо усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель у даному випадку є непропорційним.
Критерій «пропорційності» передбачає, що не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. У свою чергу «Справедлива рівновага» передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються.
Оскаржуваний висновок не відповідає критерію «пропорційності», оскільки вимога розірвати договір з переможцем публічної закупівлі, може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору.
Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що за встановлених обставин, вимога про зобов`язання замовника вжити заходів щодо розірвання укладеного договору з переможцем закупівлі є необґрунтованою.
Суд також звертає увагу на те, що в ході проведення моніторингу закупівель не було встановлено порушення, яке має негативний вплив для бюджету, у спірному висновку не зазначено щодо неефективного, незаконного, нецільового використання бюджетних коштів, не встановлено обставин, що створюють загрозу корупційним діям та зловживанням з боку учасників торгів.
При цьому, відповідачем не подано суду будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження того, що вказані у спірному висновку порушення свідчать про порушення основних принципів здійснення державних закупівель, визначених статтею 5 Закону №922.
За наведеного, суд дійшов висновку, що відповідачем безпідставно визначено порушення позивачем вимог Закону України «Про публічні закупівлі», як замовником у межах процедури закупівлі UA-2023-02-13-003890-а, а тому позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню. 
Згідно з ч.ч.1, 2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до ч.1 ст.90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
За таких обставин, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача є законними та обґрунтованими, відповідач правомірності оскаржуваного рішення не довів, а тому позов слід задовольнити повністю.
Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Відповідно до частини восьмої статті 139 КАС України у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.
Під час звернення до суду позивач сплатив судовий збір у розмірі 1073,60 грн, що підтверджується платіжною інструкцією від 05.04.2023 № 3898.
Сплачений позивачем судовий збір підлягає відшкодуванню за рахунок Північного офісу Держаудитслужби, чиє протиправне рішення призвело до виникнення спірних правовідносин.
Докази понесення позивачем інших витрат, пов`язаних із розглядом справи у матеріалах справи відсутні.
Керуючись статтями 243-246, 250, 255 КАС України, суд 

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.
2. Визнати протиправним та скасувати висновок Північного офісу Держаудитслужби від 23.03.2023 про результати моніторингу закупівлі №UA-M-2023-02-28-000073 щодо закупівлі охоронних послуг UA-2023-02-13-003890-а.
3. Стягнути на користь Комунального некомерційного підприємства «Лікарня інтенсивного лікування Боярської міської ради» (місцезнаходження: 08154, Київська обл., м.Боярка, вул. Соборності, буд. 51, ідентифікаційний код 01994669) судовий збір у розмірі 1073,60 грн (одна тисяча сімдесят три грн 60 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань Північно-східного офісу Держаудитслужби (місцезнаходження: 04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, буд. 18, ідентифікаційний код 40479560).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Кушнова А.О.