ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 червня 2026 року 	Луцьк	Справа № 140/6453/26 	

Волинський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого-судді Сороки Ю.Ю.,
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом керівника Ковельської окружної прокуратури Герасименка Павла Вікторовича в інтересах держави до Шацької селищної ради про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Керівник Ковельської окружної прокуратури Герасименко Павло Вікторович в інтересах держави до Шацької селищної ради про визнання протиправною бездіяльність щодо проведення відповідно до вимог чинного законодавства нормативної грошової оцінки земель населених пунктів сіл Адамчуки, Голядин, Грабове, Смоляри-Світязькі, Затишшя, Кам`янка, Піща, Пулемець, Вільшанка, Кошари, Світязь, що входять до складу Шацької територіальної громади.
Зобов`язання Шацької селищної ради вчинити дії, спрямовані на проведення та затвердження нормативної грошової оцінки земель населених пунктів сіл Адамчуки, Голядин, Грабове, Смоляри Світязькі, Затишшя, Кам`янка, Піща, Пулемець, Вільшанка, Кошари, Світязь, що входять до складу Шацької територіальної громади.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Ковельською окружною прокуратурою за результатами вивчення стану дотримання вимог законодавства при визначенні розміру орендної плати за землі комунальної власності на території підвідомчій окружній прокуратурі, з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді, виявлено порушення вимог чинного земельного законодавства в діяльності Шацької селищної ради Ковельського району Волинської області.
Опрацюванням Довідника показників нормативної грошової оцінки земель населених пунктів за посиланням (https://land.gov.ua/category/napriamy) з`ясовано, що нормативна грошова оцінка земель у населених пунктах Шацької територіальної громади потребує оновлення. 
Несвоєчасне проведення та невнесення відомостей про нормативну грошову оцінку до Державного земельного кадастру може впливати на достовірність визначення бази оподаткування, ефективність управління земельними ресурсами, а також призводити до зменшення надходжень до місцевого бюджету. 
Відповідно до інформації, наданої Шацькою селищною радою у листі від 22.04.2025 №888/04-33/2-26, органом місцевого самоврядування не проводиться системна робота з оновлення нормативної грошової оціни земель у населених пунктах, що входять до складу територіальної громади. 
Зокрема, Шацька селищна рада надала інформацію стосовно проведення нормативно-грошової оцінки земель населених пунктів та повідомила про відсутність намірів щодо оновлення останньої упродовж 2026 року через відсутність фінансування. 
Отже, Шацькою селищною радою Ковельського району Волинської області не вживаються належні та достатні заходи до оновлення (актуалізації) нормативної грошової оцінки земель сіл Адамчуки, Голядин, Грабове, Смоляри-Світязькі, Затишшя, Кам`янка, Піща, Пулемець, Вільшанка, Кошари, Світязь. Висловлена органом місцевого самоврядування позиція свідчить про те, що таке питання не є важливим, пріоритетним та нагальним. 
Наведене свідчить про порушення інтересів держави у сфері земельних відносин та спричиняє ненадходження коштів до місцевого бюджету у вигляді, зокрема, плати за землю (земельного податку та орендної плати). 
При цьому, питання проведення нормативної грошової оцінки земель населених пунктів є надзвичайно важливим та актуальним, оскільки покликане вирішити питання наповнення місцевих бюджетів та покращити економічну стабільність територіальних громад.
Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 21.05.2026 справу було прийнято до провадження та ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
В межах встановленого судом строку відповідачем відзиву на позовну заяву не подано.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.
Ковельською окружною прокуратурою за результатами вивчення стану дотримання вимог законодавства при визначенні розміру орендної плати за землі комунальної власності на території підвідомчій окружній прокуратурі, з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді, виявлено порушення вимог чинного земельного законодавства в діяльності Шацької селищної ради Ковельського району Волинської області.
Опрацюванням Довідника показників нормативної грошової оцінки земель населених пунктів за посиланням (https://land.gov.ua/category/napriamy) з`ясовано, що нормативна грошова оцінка земель у населених пунктах Шацької територіальної громади потребує оновлення. 
Зокрема, відповідно до вказаного вище довідника нормативна грошова оцінка земель у с. Адамчуки, с. Голядин, с. Грабове, с. Смоляри Світязькі востаннє проведена у 2011 році, технічна документація затверджена рішенням Грабівської сільської ради №10/2 від 23.12.2011, а у с.Затишшя, с.Кам`янка, с.Піща – у 2012 році, технічна документація затверджена рішенням Піщанської сільської ради від 07.12.2012 №24/1. 
Крім цього, нормативна грошова оцінка земель у с.Пулемець востаннє проведена у 2011 році, технічна документація затверджена рішенням Пулемецькою сільської ради №14/3 від 14.02.2012, а у с. Вільшанка, с. Кошари – у 2010 році, технічна документація затверджена рішенням Пульмівської сільської ради від 27.12.2010 №2/12. 
Поряд з цим, нормативна грошова оцінка земель у с.Світязь востаннє проведена у 2011 році, технічна документація затверджена рішенням Світязької сільської ради 24.05.2013 №42/33. 
Вказана інформація підтверджена листом Головного управління Держгеокадастру у Волинській області від 15.04.2026 №10-3-0.10-1769/2-26. 
Нормативна грошова оцінка земель сіл Адамчуки, Голядин, Грабове, Смоляри-Світязькі, Затишшя, Кам`янка, Піща, Пулемець, Вільшанка, Кошари, Світязь даний час втратила свою актуальність, оскільки має проводитися не рідше, ніж один раз на 5 – 7 років (щодо земель населених пунктів). 
Села Голядин, Грабове, Смоляри Світязькі до 2020 року відповідно до інформації наявної у вільному доступі підпорядковувалися Грабівській сільській раді, а села Затишшя, Кам`янка, Піща - Піщанській сільській раді, села Вільшанка, Кошари – Пульмівській сільській раді, село Світязь – Світязькій сільській раді.
У подальшому населені пункти, що підпорядковувалися Грабівській, Піщанській, Пульмівській, Світязькій сільським радам увійшли до складу Шацької територіальної громади відповідно до розпорядження Кабінету міністрів України від 13 травня 2020 року №590-р "Про затвердження перспективного плану формування територій громад Волинської області". 
У листі Головного управління Держгеокадастру у Волинській області від 15.04.2026 зазначено перелік населених пунктів Шацької територіальної громади, нормативна грошова оцінка в яких потребує оновлення, оскільки не поновлювалася упродовж останніх семи років (в окремих випадках понад 10 років).
Своєчасне оновлення нормативної грошової оцінки та внесення цих відомостей до Державного земельного кадастру надасть можливість: оновити базу для справляння плати за землю з внесенням усіх актуальних даних нормативної грошової оцінки земель (мають місце випадки відсутності у технічній документації з нормативної грошової оцінки земель попередніх періодів повного обсягу вихідних даних, необхідних для формування витягів); забезпечити стабільні надходження від плати за землю до місцевого бюджету за земельні ділянки всіх категорій земель; формування витягів з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок автоматизовано за допомогою програмного забезпечення Державного земельного кадастру та отримувати такі витяги в кабінеті електронних сервісів Держгеокадастру екстериторіально; спростити отримання інформації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки при формуванні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав, оскільки після внесення інформації про земельну ділянку до Державного земельного кадастру програмне забезпечення зможе автоматично сформувати інформацію про таку оцінку; збалансувати надходження до місцевого бюджету та ефективніше здійснювати розпорядження земельними ділянками в межах наданих повноважень.
Відповідно до інформації, наданої Шацькою селищною радою у листі від 22.04.2025 №888/04-33/2-26, органом місцевого самоврядування не проводиться системна робота з оновлення нормативної грошової оціни земель у населених пунктах, що входять до складу територіальної громади. 
Зокрема, Шацька селищна рада надала інформацію стосовно проведення нормативно-грошової оцінки земель населених пунктів та повідомила про відсутність намірів щодо оновлення останньої упродовж 2026 року через відсутність фінансування.
Несвоєчасне проведення та невнесення відомостей про нормативну грошову оцінку до Державного земельного кадастру може впливати на достовірність визначення бази оподаткування, ефективність управління земельними ресурсами, а також призводити до зменшення надходжень до місцевого бюджету.
Наведене свідчить про порушення інтересів держави у сфері земельних відносин та спричиняє ненадходження коштів до місцевого бюджету у вигляді, зокрема, плати за землю (земельного податку та орендної плати), у зв`язку із чим вимушені звернутися до суду із вказаним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Частиною першою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Частиною першою статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.
Відповідно до вимог частини 3-5 статті 53 Кодексу адміністративного судочинства України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.
Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.
У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.
Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
Рішенням Конституційного суду України від 08.04.1999 у справі №3-рн/99, визначено, що державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.
Відповідно до статей 13, 16 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією, а забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов`язком держави.
В даному випадку внаслідок протиправної бездіяльності Шацької селищної ради Ковельського району Волинської області не проводиться системна робота з оновлення нормативної грошової оціни земель у населених пунктах, що входять до складу територіальної громади.
Наведене свідчить про порушення інтересів держави у сфері земельних відносин та спричиняє ненадходження коштів до місцевого бюджету у вигляді, зокрема, плати за землю (земельного податку та орендної плати).
Згідно зі статтею 14 Конституції України, земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Право власності на землю гарантується. Це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону.
Систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування визначає Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 №280/97-ВР (далі - Закон №280/97-ВР).
Згідно з частиною третьою статті 16 Закону №280/97-ВР матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад.
Відповідно до частини третьої статті 24 Закону №280/97-ВР органи місцевого самоврядування та їх посадові особи діють лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією і законами України, та керуються у своїй діяльності Конституцією і законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, а в Автономній Республіці Крим - також нормативно-правовими актами Верховної Ради і Ради міністрів Автономної Республіки Крим, прийнятими у межах їхньої компетенції.
Статтею 25 Закону №280/97-ВР передбачено, що сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.
Відповідно до пункту 34 частини 1 статті 26 Закону №280/97-ВР визначено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються питання щодо вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин.
Частинами 1, 5 статті 46 Закону №280/97-ВР передбачено, що сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.
Згідно з частиною першою статті 63 Закону №280/97-ВР доходи місцевих бюджетів формуються за рахунок власних, визначених законом, джерел та закріплених у встановленому законом порядку загальнодержавних податків, зборів та інших обов`язкових платежів.
Частиною 1 статті 71 Закону №280/97-ВР передбачено, що територіальні громади, органи та посадові особи місцевого самоврядування самостійно реалізують надані їм повноваження.
Сесія ради скликається в міру необхідності, але не менше одного разу на квартал, а з питань відведення земельних ділянок та надання документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності - не рідше ніж один раз на місяць.
Відповідно до частин 1-3 статті 59 Закону №280/97-ВР рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.
Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.
Рішення ради приймаються відкритим поіменним голосуванням, окрім випадків, передбачених пунктами 4 і 16 статті 26, пунктами 1, 29 і 31 статті 43 та статтями 55, 56 цього Закону, в яких рішення приймаються таємним голосуванням.
Відповідно до частини 11 статті 59 Закону №280/97-ВР акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації». Проекти актів органів місцевого самоврядування оприлюднюються в порядку, передбаченому Законом України «Про доступ до публічної інформації», крім випадків виникнення надзвичайних ситуацій та інших невідкладних випадків, передбачених законом, коли такі проекти актів оприлюднюються негайно після їх підготовки.
Спеціальним законом, що регулює земельні правовідносини в Україні, є Земельний кодекс України від 25.10.2001 №2768-III (далі - ЗК України).
Відповідно до пунктів «а» і «д» частини першої статті 12 ЗК України, до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить розпорядження землями територіальних громад, організація землеустрою.
Відповідно до пункту 271.1 статті 271 Податкового кодексу України (далі ПК України), базою оподаткування плати за землю є нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого розділом XII ПК України, а у разі якщо нормативну грошову оцінку не проведено - площа земельних ділянок.
Положеннями пункту 289.1 статті 289 ПК України, передбачено, що для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до законодавства.
Отже, нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності, а її своєчасне оновлення позитивно впливає на дохідну частину місцевого бюджету.
Правові засади проведення оцінки земель, професійної оціночної діяльності у сфері оцінки земель в Україні та спрямований на регулювання відносин, пов`язаних з процесом оцінки земель, забезпечення проведення оцінки земель, з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки земель, інформаційного забезпечення оподаткування та ринку земель визначає Закон України «Про оцінку земель» від 11.12.2003 №1378-IV (далі Закон - №1378-IV).
Відповідно до статті 2 Закону №1378-IV правове регулювання оцінки земель здійснюється відповідно до Конституції України, Земельного кодексу України, Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», цього Закону, законів України, інших нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до них.
Відповідно до статті 3 Закону №1378-IV об`єктами оцінки земель є: територія адміністративно-територіальних одиниць або їх частин, території оціночних районів та зон, земельні ділянки чи їх частини або сукупність земельних ділянок і прав на них, у тому числі на земельні частки (паї), у межах території України.
Згідно з частиною п`ятою статті 5 Закону №1378-IV нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, плати за суборенду (у разі передачі в суборенду земельних ділянок державної власності, які орендуються акціонерним товариством, товариством з обмеженою відповідальністю, 100 відсотків акцій (часток) у статутному капіталі якого належать державі, що утворилося шляхом перетворення державного підприємства, у постійному користуванні якого перебували такі земельні ділянки), втрат лісогосподарського виробництва, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.
Статтею 13 Закону №1378-IV унормовано випадки, за яких проведення грошової оцінки земельних ділянок є обов`язковим.
Так, частиною першою статті 13 Закону №1378-IV визначено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі: визначення розміру земельного податку; визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, плати за суборенду (при передачі в суборенду земельних ділянок державної власності, які орендуються акціонерним товариством, товариством з обмеженою відповідальністю, 100 відсотків акцій (часток) у статутному капіталі якого належать державі, що утворилося шляхом перетворення державного підприємства, у постійному користуванні якого перебували такі земельні ділянки); визначення розміру державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом; визначення втрат лісогосподарського виробництва; розробки показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель; відчуження земельних ділянок державної, комунальної власності, якщо відповідно до закону ціна продажу таких земельних ділянок визначається з використанням нормативної грошової оцінки земельних ділянок; проведення інвентаризації масиву земель сільськогосподарського призначення (у разі якщо попередня нормативна грошова оцінка земельних ділянок у цьому масиві не проводилася протягом 5 років до дня прийняття уповноваженим органом рішення про проведення такої інвентаризації).
Відповідно до частин 1-3 статті 15 Закону №1378-IV підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.
Нормативна грошова оцінка земельних ділянок може проводитися також на підставі договору, який укладається заінтересованими особами в порядку, встановленому законом.
Підставами для проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки є договір, який укладається заінтересованими особами в порядку, встановленому законом, а також рішення суду.
Відповідно до статті 18 Закону №1378-IV нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності.
Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться:
розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення не рідше ніж один раз на 5-7 років;
розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення не рідше ніж один раз на 5-7 років, а несільськогосподарського призначення не рідше ніж один раз на 7-10 років.
Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України «Про землеустрій».
Відповідно до частини першої статті 23 Закону №1378-IV технічна документація з бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Протягом місяця з дня надходження технічної документації з бонітування ґрунтів, нормативної грошової оцінки відповідна сільська, селищна, міська рада розглядає та приймає рішення про затвердження або відмову в затвердженні такої технічної документації (крім випадків, визначених частиною третьою цієї статті).
Аналіз наведених норм дає підстави стверджувати, що законодавцем унормовано як періодичність проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок, так і суб`єктів таких правовідносин. При цьому, не дотримання періодичності проведення нормативної грошової оцінки земель суб`єктами, до повноважень яких віднесено вирішення таких питань, свідчить про бездіяльність цих суб`єктів.
Отже, як вбачається з матеріалів справи, нормативна грошова оцінка сіл Адамчуки, Голядин, Грабове, Смоляри-Світязькі, Затишшя, Кам`янка, Піща, Пулемець, Вільшанка, Кошари, Світязь втратила свою актуальність. Зокрема, нормативна грошова оцінка сіл Адамчуки, Голядин, Грабове, Смоляри-Світязькі, Пулемець повинна б бути оновленою не пізніше 2021 року, нормативна грошова оцінка сіл Затишшя, Кам`янка, Піща – не пізніше 2022 року, а сіл Кошари та Вільшанка– не пізніше 2020 року, с. Світязь – не пізніше 2023 року. 
Вказане підтверджується інформацією, викладеною в Довіднику показників нормативної грошової оцінки земель населених пунктів оприлюдненому за посиланням (https://land.gov.ua/category/napriamy-diialnosti/rynok-ta-otsinka-zemel/) та листом Головного управління Держгеокадастру у Волинській області. Держгеокадастр є розпорядником інформації щодо набору даних "Довідник показників нормативної грошової оцінки земель населених пунктів" у формі відкритих даних, що публікується на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних відповідно до Переліку наборів даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних (Додаток до Положення про набори даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.10.2015 №835). 
На офіційному веб-сайті Шацької селищної ради не оприлюднені рішення ради щодо затвердження нормативної грошової оцінки земель населених пунктів сіл Адамчуки, Голядин, Грабове, Смоляри-Світязькі, Затишшя, Кам`янка, Піща, Пулемець, Вільшанка, Кошари, Світязь. 
Шацькою селищною радою упродовж тривалого часу не здійснено належних та достатніх дій і заходів з оновлення нормативної грошової оцінки земель вищезазначених населених пунктів, чим допущено протиправну бездіяльність. 
При цьому, актуалізація нормативної грошової оцінки земель позитивно впливає на дохідну частину місцевого бюджету, призводить до збільшення надходжень до бюджету орендних платежів, збільшення розміру плати за землю.
Тобто, Шацькою селищною радою не вжито належних заходів щодо надання дозволу на розроблення та затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель вищезазначених населених пунктів, її розроблення та затвердження, а тому позовні вимоги щодо визнання незаконною бездіяльності відповідача щодо нездійснення заходів до оновлення (проведення повторної) нормативної грошової оцінки та зобов`язання вжити заходів в межах компетенції з цього питання є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
У відповідності до вимог частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню повністю.
Оскільки спір вирішено на користь суб`єкта владних повноважень, а також за відсутності витрат позивача - суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням судових експертиз, судові витрати (судовий збір), відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, стягненню з відповідача не підлягають.
Керуючись статтями 72-74, 77, 139, 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити повністю.
Визнати протиправною бездіяльність Шацької селищної ради щодо проведення відповідно до вимог чинного законодавства нормативної грошової оцінки земель населених пунктів сіл Адамчуки, Голядин, Грабове, Смоляри-Світязькі, Затишшя, Кам`янка, Піща, Пулемець, Вільшанка, Кошари, Світязь, що входять до складу Шацької територіальної громади.
Зобов`язати Шацьку селищну раду вчинити дії, спрямовані на проведення та затвердження нормативної грошової оцінки земель населених пунктів сіл Адамчуки, Голядин, Грабове, Смоляри Світязькі, Затишшя, Кам`янка, Піща, Пулемець, Вільшанка, Кошари, Світязь, що входять до складу Шацької територіальної громади.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Волинський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: керівник Ковельської окружної прокуратури Герасименко Павло Вікторович в інтересах держави (45008, м. Ковель, вул. Шевченка, 7, код ЄДРПОУ 0290991523).
Відповідач: Шацька селищна рада (44000, Волинська область, Ковельський район, селище Шацьк, вулиця Героїв України, будинок 1Б, код ЄДРОПУ 04334235).

Суддя Ю.Ю. Сорока