Р І Ш Е Н Н Я 
іменем України 

Справа №377/346/26 
Провадження №2/377/411/26 

19 червня 2026 року  Славутицький міський суд Київської області у складі головуючої – судді Бабич Н.С., за участю секретаря судового засідання Присяжного В.В., за відсутності учасників справи, розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Славутичі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «ВСТ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

У С Т А Н О В И В:
У квітні 2026 року АТ «ВСТ БАНК», від імені якого діяв представник Олексюк М.М., через систему «Електронний суд» звернулось до суду з позовом про стягнення заборгованості за кредитним договором, просило стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «ВСТ БАНК» заборгованість за заявою - договором № S000038588 про акцепт Публічної пропозиції на укладення договору про комплексне банківське обслуговування від 21.08.2022 у сумі 32 027, 32 грн та судові витрати на оплату судового збору у сумі 2 662,40 грн.
В обґрунтування позову позивач зазначив, що 21 серпня 2022 року між ОСОБА_1 та ПАТ «БАНК ВОСТОК» було укладено Заяву-Договір №S000038588 про акцепт Публічної пропозиції на укладення Договору про комплексне банківське обслуговування, за умовами якого відповідач акцептував Публічну Пропозицію банку та погодився на відкриття поточного рахунку № НОМЕР_1 з видачою платіжної карти MC World Debit у валюті – гривня, зі встановленням Тарифного пакету – «Банк Власний Рахунок», а також на здійснення розрахунково-касового обслуговування рахунку. 16 вересня 2025 року ПАТ «БАНК ВОСТОК» змінило найменування на АТ «ВСТ БАНК». Сторони погодили, що його невід`ємною частиною є Правила надання банківських продуктів та послуг фізичним особам в ПАТ «БАНК ВОСТОК», затверджені рішенням Правління банку від 01.03.2021, протокол № 17 (зі змінами та доповненнями), розміщені для ознайомлення на сайті банку www.bankvostok.com.ua, Паспорт споживчого кредиту (підписаний ЕЦП відповідача) та Тарифи Банку, з якими відповідач попередньо перед підписанням Договору був ознайомлений, повністю згоден, розуміє їх зміст та положення, яких він неухильно зобов`язався дотримуватись. Вказані докази свідчать про те, що відповідач був повністю проінформований про умови кредитування в Банку відповідно до вимог чинного законодавства. За умовами договору строк кредитного ліміту – до 365 календарних днів; процентна ставка – 36,00 % річних (фіксована); максимальний ліміт – 100 000,00 грн. При встановленні та зміні кредитного ліміту відповідачу банк керується п.3 Договору, на підставі якого відповідач при укладенні Договору надав свою згоду на прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту до 100 000,00 грн та його зміну за ініціативою банку. Згідно п.3 Договору, а також згідно з Паспортом кредиту та Тарифами процентна ставка на кредитну заборгованість протягом пільгового періоду становить 0,00001% річних, пільговий період – до 62 днів (діє з моменту виникнення заборгованості до кінця календарного місяця, наступного за місяцем виникнення заборгованості, при умові погашення в повному обсязі до кінця строку дії пільгового періоду). У разі непогашення заборгованості за попередній місяць в повному обсязі упродовж другого місяця пільгового періоду, клієнт зобов`язаний внести обов`язковий мінімальний платіж не пізніше 17-00 останнього календарного дня місяця, що є наступним за місяцем виникнення заборгованості. Процентна ставка, що нараховується на кредитну заборгованість, не погашену в повному обсязі в пільговий період, за кожен день з моменту виникнення заборгованості – 3% на місяць / 36% річних; процентна ставка, застосовується при невиконанні зобов`язання щодо повернення кредиту (наявності простроченої заборгованості) – 6% на місяць / 72% річних; відповідальність за невиконання/ неналежне виконання Договору згідно з Тарифами банку (штрафні санкції за прострочення заборгованості за кредитом залежать від кількості днів прострочення): від 01 до 30 днів – штраф у розмірі 50,00 гривень; від 31 до 180 днів – штраф у розмірі 100,00 гривень. Штраф розраховується кожного першого числа місяця до погашення простроченої заборгованості; понад 181 день – штраф у розмірі 100,00 грн + 6% від суми загальної заборгованості, що виникла на перший день відповідного календарного місяця. Банк свої зобов`язання за договором виконав у повному обсязі, встановивши 21.08.2022 на поточний рахунок позичальника кредитний ліміт у сумі 5 000,00 грн, що підтверджується випискою за рахунком позичальника, проти якого відповідач не заперечував та користувався ним для задоволення особистих потреб. Відповідачем грошові кошти на рахунок не були зараховані, зобов`язання за укладеним Договором та Правилами відповідачем не виконані, у зв`язку з чим відбулося порушення умов Договору. Станом на 04.03.2026 у відповідача перед Банком виникла заборгованість у розмірі 32 227,32 грн, що має відображення у розрахунку заборгованості за Договором та виписці по рахунку приватного клієнта, яка складається з наступного: прострочена заборгованість за овердрафтом- 27 000,00 грн, заборгованість за простроченими відсотками- 4 601,39 грн, заборгованість за відсотками на прострочену заборгованість- 625,93 грн ( том 1 а.с. 3-8).
Ухвалою судді від 01 травня 2026 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання на 01 червня 2026 року (том 1 а.с. 66-67).
01 червня 2026 року судове засідання відкладено на 15 червня 2026 року на підставі частини четвертої статті 223 ЦПК України. 
01 червня 2026 року від відповідачки ОСОБА_1 надійшов відзив на позовну заяву зі сформульованими у ньому клопотаннями про витребування доказів та розстрочення виконання рішення суду, та заява про поновлення процесуального строку на подання відзиву, сформовані в системі «Електронний суд» 29.05.2026 ( том 1 а.с.202-230). 
01 червня 2026 року від позивача АТ «ВСТ БАНК», від імені якого діє представник Олексюк М.М., надійшла відповідь на відзив з додатками, сформована в системі «Електронний суд» 29.05.2026 ( том 1 а.с.121-196). 
15 червня 2026 року від відповідачки ОСОБА_1 до суду надійшли заперечення на відповідь на відзив, сформовані в системі «Електронний суд» 12.06.2026 ( том 2 а.с. 15-24). 
Ухвалою суду від 15 червня 2026 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення процесуального строку на подання відзиву на позовну заяву відмовлено, відзив ОСОБА_1 , відповідь на відзив представника АТ «ВСТ БАНК» адвоката Олексюк М.М. та заперечення ОСОБА_1 залишено без розгляду ( том 2 а.с.32-35). 
Позивач свого представника у призначене судове засідання не направив, про дату, час і місце судового засідання повідомлений належним чином шляхом доставки судової повістки до зареєстрованого електронного кабінету позивача та його представника-адвоката Олексюк М.М., що підтверджується довідками про доставку електронного документу ( том 2 а.с.2-3). Представник позивача – адвокат Олексюк М.М. подала до суду заяву про розгляд справи без участі представника АТ «ВСТ Банк», позовні вимоги підтримала, просила задовольнити ( том 2 а.с.28). 
Відповідачка ОСОБА_1 у призначене судове засідання не прибула, про дату, час і місце судового засідання повідомлена належним чином шляхом доставки судової повістки до її зареєстрованого електронного кабінету, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу ( том 2 а.с.4). До суду відповідачка подала заяву, в якій просила розглянути справу без її участі ( том 2 а.с.25). 
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності учасників справи, які не з`явились. 
Оскільки в судове засідання не з`явились всі учасники справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, що відповідає приписам частини другої статті 247 ЦПК України.
Згідно з частиною четвертою статті 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення (повне або скорочене) без його проголошення. Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення ( частина п`ята статті 268 ЦПК України). 
Отже, враховуючи наведені вище норми процесуального закону, оскільки всі учасники справи не з`явились у судове засідання, яким завершується розгляд справи, датою ухвалення судом рішення в даній справі, є дата складення повного судового рішення, що узгоджується з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 05 вересня 2022 року у справі №1519/2-5034/11. 
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову. 
Так, суд установив, що 21 серпня 2022 року ОСОБА_1 та Публічне акціонерне товариство «БАНК ВОСТОК» підписали Заяву-Договір № S000038588 про акцепт Публічної пропозиції на укладення Договору про комплексне банківське обслуговування, який підписано електронним підписом. Для перевірки підпису використовується онлайн сервіс перевірки ЕП Державного підприємства «Національні інформаційні системи» за посиланням https://ca.informjust.ua/verify ( том 1 а.с. 11-16).
Відповідно до пункту 1 Договору ОСОБА_1 акцептує Публічну пропозицію банку та погоджується на відкриття Поточного рахунку № НОМЕР_1 з видачею електронного платіжного засобу на її ім`я, за наступними параметрами: валюта рахунку – гривня, тип карти – MC World Debit; Тарифний пакет – «Банк Власний Рахунок»; здійснювати за ним розрахунково-касове обслуговування; строк дії – безстроково; проценти за залишком на поточному рахунку встановлюються згідно Тарифів банку. Ця Заява-Договір містить заяву клієнта про відкриття поточного рахунку і подання окремої заяви не вимагається.
Згідно з п.2 Договору ОСОБА_1 акцептувала Публічну пропозицію Банку та погодилась на дистанційне обслуговування поточного рахунку/поточних рахунків з видачею електронного платіжного засобу за допомогою Системи Онлайн-банк; просила провести реєстрацію її як користувача в системі Онлайн-банк з використанням клієнтом простого електронного підпису для здійснення електронної взаємодії клієнта з використанням простого електронного підпису виключно з банком і з використанням технології, визначеної банком, за допомогою системи Онлайн-банк під час підписання простим електронним підписом клієнтом документів, передбачених Правилами. Зразок її власноручного підпису, що створений на екрані електронного сенсорного пристрою та нерозривно пов`язаний з цим Договором КБО, підписаним нею цифровим власноручним підписом, наявний в цьому Договорі КБО та в її паспорті. Цифровий власноручний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та прирівнюється до власноручного підпису. 
Відповідно до п.11 Договору ОСОБА_1 до підписання Заяви-Договору на сайті банку в мережі Інтернет/ в банку підтвердила, що ознайомилась та повністю безумовно погоджується з умовами Договору КБО/Правилами, Тарифами банку. Їй відомо про те, що складовою та невід`ємною частиною Договору КБО є: Заява –Договір про акцепт Публічної пропозиції на укладення Договору про комплексне банківське обслуговування ( Договору КБО); Правила; Тарифи банку; Паспорт споживчого кредиту. 
У пункті 3 Договору ОСОБА_1 акцептувала Публічну пропозицію банку на укладення договору про споживчий кредит та погодилась на встановлення (у т.ч. збільшення/зменшення в рамках максимального ліміту 100000,00 грн/мінімального ліміту 1,00 грн), анулювання ліміту овердрафту (надалі – «кредитний ліміт») на поточному рахунку з використанням електронних платіжних засобів №UA283071230000026201998267137. 
Просила встановити їй кредитний ліміт на умовах (відповідно до Тарифів банку): продукт «Банк Власний Рахунок»/програма кредитування «Кредитний ліміт до 100 000 гривень»; сума кредитного ліміту – 1,00 грн; строк кредитного ліміту – до 365 календарних днів; процентна ставка – 36,00% річних (фіксована);
максимальний ліміт – 100 000,00 грн; при встановленні максимального ліміту орієнтовна реальна процентна ставка складає 43,10% річних; орієнтовна загальна вартість кредиту складає 130 614,96 грн; мінімальний ліміт – 1,00 грн; при встановленні мінімального ліміту орієнтовна реальна процентна ставка складає 43,91% річних; орієнтовна загальна вартість кредиту складає 1,31 грн.
Орієнтовна реальна річна процентна ставка за цим Договором становить 43,91%. Орієнтовна загальна вартість кредиту на дату укладення цього Договору становить 1 гривню 31 копійки. Розрахунок наведено за умови встановлення мінімальної суми ліміту, згідно затвердженої програми кредитування. 
Про зміну кредитного ліміту банк після проведення додаткового розрахунку кредитного ліміту повідомляє її текстовим повідомленням (інформаційним повідомленням) в порядку, передбаченому Договором КБО/Правилами.
Процентна ставка на кредитну заборгованість протягом пільгового періоду становить 0,00001% річних, пільговий період – до 62 днів (діє з моменту виникнення заборгованості до кінця календарного місяця, наступного за місяцем виникнення заборгованості, при умові погашення в повному обсязі до кінця строку дії пільгового періоду). В разі непогашення заборгованості за попередній місяць в повному обсязі упродовж другого місяця пільгового періоду, клієнт зобов`язаний внести обов`язковий мінімальний платіж не пізніше 17-00 останнього календарного дня місяця, що є наступним за місяцем виникнення заборгованості. Процентна ставка, що нараховується на кредитну заборгованість, не погашену в повному обсязі в пільговий період, за кожен день з моменту виникнення заборгованості – 3% на місяць / 36% річних; процентна ставка, яка застосовується при невиконанні зобов`язання щодо повернення кредиту (наявності простроченої заборгованості) – 6% на місяць / 72% річних; відповідальність за невиконання/неналежне виконання Договору згідно Тарифів Банку (штрафні санкції за прострочення заборгованості за кредитом залежать від кількості днів прострочення): від 01 до 30 днів – штраф у розмірі 50,00 гривень; від 31 до 180 днів – штраф у розмірі 100,00 гривень; штраф розраховується кожного першого числа місяця до погашення простроченої заборгованості; понад 181 день – штраф у розмірі 100,00 гривень + 6% від суми загальної заборгованості, що виникла на перший день відповідного календарного місяця. Штраф розраховується кожного першого числа місяця до погашення простроченої заборгованості; при цьому процентна ставка на кредитну заборгованість – у розмірі 0,00001% річних.
Кредитний ліміт – це кредит, що надається банком клієнту у разі, якщо залишку власних коштів на поточному рахунку клієнта недостатньо для розрахунків за операцією, що здійснюється з використанням платіжної картки; надається шляхом здійснення переказу коштів у сумі, що перевищує кредитовий залишок (залишок власних коштів клієнта) на поточному рахунку, але в межах дозволеного кредитного ліміту. Банк залишає за собою право відмовити клієнту у встановленні кредитного ліміту/встановити кредитний ліміт більше чи менше запитуваного розміру у випадках та в порядку, передбаченими Правилами. Про зміну кредитного ліміту банк повідомляє клієнта в порядку, передбаченому Договором КБО/Правилами; кредитування в межах кредитного ліміту здійснюється протягом строку (до закінчення терміну дії), визначеного ч.3 Договору КБО. У разі настання терміну дії, визначеного ч.3 Договору КБО, строк користування кредитним лімітом може бути продовжений на умовах, визначених Договором КБО/Правилами; збільшення фіксованої процентної ставки відбувається після інформаційного повідомлення про це Клієнта та отримання письмової згоди Клієнта ( п. 3 Договору). 
У пункті 4 Договору ОСОБА_1 акцептувала Публічну пропозицію банку на підключення до супровідних послуг банку, в тому числі, але не виключно: а)SMS-info та інформування її про факт здійснення операцій з використанням електронного платіжного засобу, доступної до використання суми на поточному рахунку, б) встановлення лімітів за поточним рахунком; в) випуск додаткової картки; г) отримання міні-виписки в банкоматі та інші супровідні послуги банку, перелічені в Тарифах. Прийняття нею рішення, що стосується акцепту пропозиції банку про підключення до супровідних послуг банку, в т.ч. щодо інформування/додаткової ідентифікації є свідомим. З тарифами банку на супровідні послуги на сайті банку https://bankvostok.com.ua/private/tsi ознайомлена та повністю з ними згодна. 
На укладеному сторонами договорі значиться відмітка банку про дозвіл на відкриття поточного рахунку у гривні, який зазначено керівником (уповноваженою керівником особою) Воронецьким О.В.; номер рахунку НОМЕР_1 ; дата відкриття рахунку 21.08.2022 ( том 1, а.с. 16 зв.ст.).
У преамбулі Заяви-Договору №S000038588 про акцепт Публічної пропозиції на укладення договору про комплексне банківське обслуговування (Договору КБО) від 21.08.2022 завантажено копію закордонного паспорта ОСОБА_1 та довідку про реєстраційний номер облікової картки платника податки ОСОБА_1 , верифіковану у реєстрі Державної податкової служби за запитом від 21.08.2022 ( том 1 а.с. 17). 
До позовної заяви додано витяг з Правил надання банківських продуктів та послуг фізичним особам в ПАТ «БАНК ВОСТОК» ( том 1 а.с. 18-19). 
21 серпня 2022 року о 13:56 ОСОБА_1 ознайомилась та підписала електронним підписом паспорт споживчого кредиту за продуктом «Банк власний рахунок»/Програма кредитування «Кредитний ліміт до 100 000 гривень», Інформація, яка надається споживачу до укладення договору про споживчий кредит та Опитувальник клієнта фізичної особи ( том 1 а.с. 20-21).
До позовної заяви додано виписку про рух коштів по рахунку НОМЕР_1 клієнта ОСОБА_1 за період з 21 серпня 2022 року по 04 березня 2026 року ( том 1 а.с. 27-49). 
Як вбачається з розрахунків заборгованості за договором № S000038588 від 21.08.2022, що додані до позовної заяви, заборгованість за тілом овердрафту (простроченою частиною кредиту) станом на 30.07.2024 становить 27 000,00 грн, заборгованість за відсотками за користування овердрафтом станом на 29.07.2024 становить 4 601,39 грн, заборгованість за відсотками на прострочену заборгованість становить 625,93 грн ( том 1 а.с. 22-26). 
Основні засади цивільного законодавства визначені у статті 3 ЦК України.
Свобода договору є однією із загальних засад цивільного законодавства, що передбачено у пункті 3 частини першої статті 3 ЦК України.
Одним із основоположних принципів цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність, що передбачено у пункті 6 частини першої статті 3 ЦК України.
Тобто дії учасників цивільних правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки та характеризуватися чесністю, відкритістю та повагою до інтересів іншої сторони чи сторін договору.
Відповідно до пункту 1 частини другої статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є договори.
За правилом частини першої статті 205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом.
Відповідно до частин першої –третьої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. 
Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку.
Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів.
Відповідно до статті 6 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина перша статті 627 ЦК України).
За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів.
Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася (частина друга статті 639 ЦК України).
Абзац другий частини другої статті 639 ЦК України передбачає, що договір, укладений за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін, вважається укладеним в письмовій формі.
Відповідно до правового висновку, висловленого Верховним Судом у постановах від 09 вересня 2020 року у справі №732/670/19, від 23 березня 2020 року у справі №404/502/18, від 07 жовтня 2020 року №127/33824/19, будь-який вид договору, який укладається на підставі Цивільного або Господарського кодексів України може мати електронну форму. Договір, укладений в електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (статті 205, 207 ЦК України).
Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).
Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).
Згідно із частинами першою, другою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо).
За змістом частини першої статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку ПАТ «БАНК ВОСТОК», який змінив найменування на АТ «ВСТ БАНК»).
Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений.
Особливості укладання договору в електронному вигляді визначені Законом України «Про електронну комерцію» (далі - Закон).
Згідно з пунктом 6 частини першої статті 3 Закону електронний підпис одноразовим ідентифікатором - це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших; електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору.
При цьому одноразовий ідентифікатор - це алфавітно-цифрова послідовність, що її отримує особа, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір шляхом реєстрації в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, що надав таку пропозицію. Одноразовий ідентифікатор може передаватися суб`єктом електронної комерції, що пропонує укласти договір, іншій стороні електронного правочину засобом зв`язку, вказаним під час реєстрації у його системі, та додається (приєднується) до електронного повідомлення від особи, яка прийняла пропозицію укласти догові (пункт 12 частини першої статті 3 Закону України «Про електронну комерцію»).
Відповідно до частини третьої статті 11 Закону електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті.
Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах (частини четверта статті 11 Закону).
Згідно із частиною шостою статті 11 Закону відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею.
За правилом частини восьмої статті 11 Закону у разі якщо укладення електронного договору відбувається в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, для прийняття пропозиції укласти такий договір особа має ідентифікуватися в такій системі та надати відповідь про прийняття пропозиції (акцепт) у порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Такий документ оформляється у довільній формі та має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору.
Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа.
Електронні документи (повідомлення), пов`язані з електронним правочином, можуть бути подані як докази сторонами та іншими особами, які беруть участь у судовому розгляді справи. 
Докази, подані в електронній формі та/або у формі паперових копій електронних повідомлень, вважаються письмовими доказами згідно із статтею 64 Цивільного процесуального кодексу України, статтею 36 Господарського процесуального кодексу України та статтею 79 Кодексу адміністративного судочинства України ( частина 13 статті 11 Закону України «Про електронну комерцію»). 
Стаття 12 Закону визначає порядок підписання угоди в сфері електронної комерції. Якщо відповідно до акту цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів.
Укладання договору в електронному вигляді через інформаційно-комунікаційну систему можливе за допомогою електронного підпису лише за умови використання засобу електронного підпису усіма сторонами цього правочину.
В іншому випадку електронний правочин може бути підписаний сторонами електронним підписом одноразового ідентифікатора та/або аналогом власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів.
Згідно зі статтею 12 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» перевірка цілісності електронного документа проводиться шляхом підтвердження удосконаленого або кваліфікованого електронного підпису чи печатки, а в разі накладання на електронний документ електронного підпису чи печатки іншого виду, із застосуванням інших засобів і методів захисту інформації з дотриманням вимог законодавства у сфері захисту інформації.
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 травня 2021 року у справі №761/35556/14 зроблено висновок, що «невід`ємною складовою правильної правової кваліфікації судами спірних договірних відносин є визначення правової природи договору, який є основою їх виникнення. Виходячи зі змісту статті 640 ЦК України, залежно від моменту виникнення цивільних прав і обов`язків у сторін договору, законодавець розрізняє договори консенсуальні і реальні. Консенсуальний договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. Щодо реальних договорів, для укладення яких, крім згоди сторін, вимагається передання майна або вчинення іншої дії, частина друга статті 640 ЦК України передбачає правило, за яким договір вважається укладеним з моменту передання відповідного майна або вчинення певної дії. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України кредитний договір - це договір, за яким банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Кредитний договір за своєю юридичною природою є консенсуальним». 
За змістом частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
З матеріалів справи вбачається, що 21 серпня 2022 року між ПАТ «БАНК ВОСТОК», яке змінило найменування на АТ «ВСТ БАНК», та ОСОБА_1 укладено договір у формі підписаної сторонами Заяви-Договору № S000038588 про акцепт Публічної пропозиції на укладення договору про комплексне банківське обслуговування (Договору КБО), який позичальник підписала електронним підписом. Для перевірки підпису використовується онлайн сервіс перевірки ЕП Державного підприємства «Національні інформаційні системи» за посиланням https://ca.informjust.ua/verify ( том 1 а.с. 11-16).
Відповідно до п.11 Договору КБО відповідач підтвердила, що вона ознайомилась та повністю безумовно погоджується з умовами Договору КБО/Правилами, Тарифами банку. Їй відомо про те, що складовою та невід`ємною частиною Договору КБО є: Заява –Договір про акцепт Публічної пропозиції на укладення Договору про комплексне банківське обслуговування ( Договору КБО); Правила; Тарифи банку; Паспорт споживчого кредиту. 
Підписавши вказаний договір, відповідач ОСОБА_1 добровільно погодилась на визначені у ньому істотні умови кредитування та взяла на себе відповідні зобов`язання. При цьому, нерозуміння умов зобов`язання не звільняє сторону від його виконання. 
Відповідно до виписки по рахунку НОМЕР_1 відповідача ОСОБА_1 за період з 21 серпня 2022 року по 04 березня 2026 року їй було встановлено кредитний ліміт 21.08.2022 на суму 5 000,00 грн, 16.11.2023 змінено кредитний ліміт та встановлено його у сумі 2 000,00 грн; 17.12.2023 кредитний ліміт знову встановлено у сумі 5 000,00 грн. Відповідач користувалася кредитними коштами та частково вносила суми погашення кредитної заборгованості, остання операція з переказу коштів здійснена 28.12.2023, після якої нараховувались тільки проценти. Заборгованість за вказаним рахунком станом на 04.03.2026 складає 32 227,32 грн ( том 1 а.с. 27-49).
У Договорі КБО сторони погодили розмір процентної ставки на кредитну заборгованість, яка протягом пільгового періоду, визначеного сторонами до 62 днів (діє з моменту виникнення заборгованості до кінця календарного місяця, наступного за місяцем виникнення заборгованості, при умові погашення в повному обсязі до кінця строку дії пільгового періоду) - становить 0,00001% річних. В разі непогашення заборгованості за попередній місяць в повному обсязі упродовж другого місяця пільгового періоду, клієнт зобов`язаний внести обов`язковий мінімальний платіж не пізніше 17-00 останнього календарного дня місяця, що є наступним за місяцем виникнення заборгованості. Процентна ставка, що нараховується на кредитну заборгованість, не погашену в повному обсязі в пільговий період, за кожен день з моменту виникнення заборгованості – 3% на місяць / 36% річних.
Відповідно до розрахунків заборгованості за Договором № S000038588 від 21.08.2022 заборгованість за тілом овердрафту ( простроченою частиною кредиту) станом на 30.07.2024 становить 27 000,00 грн, заборгованість за відсотками за користування овердрафтом, нарахованими у розмірі, виходячи із ставки 36 % річних, станом на 29.07.2024 становить 4 601,39 грн, заборгованість за відсотками на прострочену заборгованість, виходячи із ставки 36 % річних, становить 625,93 грн ( том 1 а.с. 22-26). 
Відповідно до вимог статті 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилась, та сплати процентів ( частина друга статті 1050 ЦК України). 
Згідно зі статтею 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), тобто ухиляючись від сплати заборгованості за кредитом, відповідач порушує зобов`язання за даним договором.
Як установлено статтею 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
Банк належним чином виконав взяті на себе зобов`язання за Заявою-Договором №S000038588 про акцепт Публічної пропозиції на укладення договору про комплексне банківське обслуговування (Договору КБО) від 21.08.2022, відкривши на ім`я відповідача ОСОБА_1 рахунок НОМЕР_1 , встановивши кредитний ліміт, що підтверджується наданою позивачем випискою про рух коштів по рахунку НОМЕР_1 ОСОБА_1 за період з 21.08.2022 по 04.03.2026 ( том 1 а.с. 27-49).
При цьому, за умовами вказаного Договору КБО банк залишає за собою право відмовити клієнту у встановленні кредитного ліміту/встановити кредитний ліміт більше чи менше запитуваного розміру у випадках та в порядку, передбаченими Правилами. Про зміну кредитного ліміту банк повідомляє клієнта в порядку, передбаченому Договором КБО/Правилами.
Відповідач мала усвідомлювати під час укладення Договору КБО міру відповідальності за невиконання його умов, свою платоспроможність і у разі сумнівів відмовитися від його укладення.
Суд враховує, що відповідно до положень статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність» підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або електронній формі. 
Згідно з п.п. 14 п. 3 розділу І Положення про організацію бухгалтерського обліку в банках України, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 04 липня 2018 року за №75 ( далі –Положення), первинний документ - документ, який містить відомості про операцію.
Відповідно до п. 59 розділу IV Положення регістром аналітичного та синтетичного обліку, зокрема, є клієнтські рахунки та виписки з них, які банк обов`язково має складати на паперових та/або електронних носіях.
За правилом п. 60 розділу IV цього Положення клієнтські рахунки та рахунки з обліку внутрішньобанківських операцій є регістрами аналітичного обліку, що вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня.
Відповідно до п.п. 62, 63 розділу IV Положення виписки з клієнтських рахунків є підтвердженням виконаних за операційний день операцій та може слугувати первинним документом, що підтверджує факт списання/зарахування коштів з/на цього/цей рахунку/рахунок клієнта.
Отже, виписка по рахунку, яка знаходиться в матеріалах справи, може підтверджувати відкриття відповідачу ОСОБА_1 рахунку, встановлення кредитного ліміту та надання можливості використовувати по вказаному рахунку кредитні кошти за умовами укладеного Договору КБО, а також підтверджувати розмір заборгованості. 
Після звернення з позовом до суду, позивач подав заяву про зменшення позовних вимог, у зв`язку з частковою сплатою відповідачем заборгованості на суму 200,00 грн та просив стягнути з відповідача на свою користь заборгованість у розмірі 32 027,32 грн, яка складається з наступного: прострочена заборгованість за овердрафтом- 27 000,00 грн; заборгованість за простроченими відсотками – 4 601,39 грн; заборгованість за відсотками на прострочену заборгованість – 425,93 грн. 
Відповідач не надала жодних доказів на спростування факту користування наданими кредитними коштами, тобто існування між сторонами договірних відносин позичальника і кредитора. Доказів повернення тіла кредиту, сплати процентів за користування кредитом у заявленому позивачем розмірі матеріали справи також не містять. 
Таким чином, суд доходить висновку про наявність підстав для стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості за Заявою -Договором № S000038588 про акцепт Публічної пропозиції на укладення договору про комплексне банківське обслуговування від 21.08.2022 у розмірі 32 027,32 грн, яка складається з наступного: прострочена заборгованість за овердрафтом- 27 000,00 грн; заборгованість за простроченими відсотками – 4 601,39 грн; заборгованість за відсотками на прострочену заборгованість – 425,93 грн. 
За вказаних обставин позовні вимоги підлягають задоволенню повністю. 
У поданій до суду заяві від 15.06.2026 про розгляд справи без участі відповідач ОСОБА_1 також заявила клопотання про розстрочення виконання рішення суду відповідно до положень статті 435 ЦПК України на строк до 12 місяців, яке мотивувала своїм майновим станом, а саме відсутністю офіційного працевлаштування та регулярного доходу. 
При вирішенні цього клопотання, суд виходить з такого.
Відповідно до пункту 2 частини сьомої статті 264 ЦПК України у разі необхідності в резолютивній частині рішення суду також вказується про надання відстрочення або розстрочення виконання рішення. 
Розділом VI ЦПК України врегульовані процесуальні питання, пов`язані з виконанням судових рішень у цивільних справах та рішень інших органів (посадових осіб).
Так, відповідно до частини першої статті 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.
Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. При цьому, вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору; щодо фізичної особи тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо (частини 3-4 статті 435 ЦПК України).
Перелік обставин, що можуть бути підставою для відстрочки або розстрочки виконання, зміни чи встановлення способу і порядку виконання рішення, не є вичерпним.
Відповідно до частини п`ятої статті 435 ЦПК України розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.
Відповідно до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України в п. 10 постанови від 26 грудня 2003 року № 14 «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження», задоволення заяви про розстрочку виконання рішення суду можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає, виходячи із особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення суду (хвороба боржника або членів його сім`ї, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).
Відповідно до статті 124 Конституції України судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України.
Згідно з частиною першою статті 18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.
Відповідно до положень частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Так, відповідач ОСОБА_1 як підставу для розстрочення рішення суду, посилається на відсутність офіційного працевлаштування та регулярного доходу. 
Разом із тим, майновий стан відповідача не є визначальним для задоволення заяви про розстрочення виконання рішення суду, а є лише обставиною, яку відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 435 ЦПК України суд також враховує, вирішуючи питання про відстрочення або розстрочення виконання рішення суду. 
Втім, відповідно до частини третьої вказаної статті підставою для відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, що в цій справі відповідач не довела. 
Оцінюючи наведені відповідачем обставини та наявні у справі докази, з врахуванням положень частини п`ятої статті 435 ЦПК України, суд вважає, що підстави для задоволення клопотання відповідача про розстрочення виконання рішення суду відсутні. 
Разом із тим, відповідач ОСОБА_1 не позбавлена права повторно звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочення або розстрочення виконання рішення суду з урахуванням вимог, передбачених статтею 435 ЦПК України, і наданням доказів на підтвердження обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, та обставин, які суд також враховує, вирішуючи питання про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення. 
За правилами частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Оскільки суд дійшов висновку про задоволення позову, то з ОСОБА_1 на користь АТ «ВСТ Банк» підлягають стягненню судові витрати на оплату судового збору в сумі 2 662,40 грн, які позивач сплатив згідно з платіжною інструкцією №133811 від 18.03.2026 за подання позовної заяви в електронній формі через підсистему «Електронний суд». 
На підставі викладеного, керуючись статтями 258-259, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд
В И Р І Ш И В:
Позов задовольнити повністю.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «ВСТ БАНК» заборгованість за Заявою-Договором № S000038588 про акцепт Публічної пропозиції на укладення договору про комплексне банківське обслуговування від 21 серпня 2022 року в розмірі 32 027 гривень 32 копійки.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» судові витрати по оплаті судового збору в розмірі 2 662 гривні 40 копійок.
Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду. Апеляційна скарга може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. 
Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. 
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Учасники справи:
Позивач: Акціонерне товариство «ВСТ БАНК», код ЄДРПОУ 26237202, місцезнаходження: вулиця Курсантська, будинок №24, місто Дніпро.
Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_1 .
Повне рішення суду складено 19 червня 2026 року.
Суддя  Н. С. Бабич