Справа №760/2384/26
2/760/12295/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2026 року Солом`янський районний суд міста Києва у складі головуючої судді Сердюк Н.В., за участю секретаря судового засідання Гержової С.О., розглянувши за відсутністю учасників справи у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, 

ВСТАНОВИВ:

І. Короткий виклад обставин справи

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. 

В обґрунтування доводів позовної заяви зазначено, що 14 серпня 2020 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 був укладений шлюб. Від шлюбу мають доньку - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спільне життя із відповідачем не склалось через різні погляди на сімейне життя та обов`язки, шлюбні відносини фактично припинені. Позивач просить шлюб розірвати, після розірвання шлюбу відновити дошлюбне прізвище « ОСОБА_2 ».

ІІ. Процесуальні дії по справі, заяви сторін

Ухвалою судді Солом`янського районного суду міста Києва від 18 лютого 2026 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, призначено судовий розгляд, про що належним чином повідомлені учасники справи.

Представником відповідача - адвокатом Крикуновим О.В. подано до суду заяву про надання строку на примирення на 6 місяців.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 16 березня 2026 року заяву представника відповідача - адвоката Крикунова О.В. про надання строку для примирення подружжя задоволено частково, надано ОСОБА_1 та ОСОБА_2 строк для примирення на 2 (два) місяці, з 16.03.2026 по 16.05.2026 включно.

Позивачка ОСОБА_1 , належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилася, надала заяву, в якій зазначила, що вона з відповідачем не примирилися, наполягає на позовних вимогах, просить шлюб розірвати, разом із цим змінила позицію щодо зміни прізвища та бажає після розірвання шлюбу іменуватися прізвищем « ОСОБА_1 ». Справу просила розглянути без її участі.

Відповідач ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_7 , належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися. 

У відповідності до частини 2 статті 247 ЦПК України, оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом

14 серпня 2020 року між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , Деснянським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) зареєстрований шлюб, актовий запис № 637, після реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище « ОСОБА_1 », що підтверджується матеріалами справи. 

Від шлюбу сторони мають неповнолітню дитину - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується наявною в матеріалах справи копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 01 вересня 2023 року Голосіївським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). 

Сторони шлюбні відносини не підтримують, спільного господарства не ведуть, проживають окремо. Наданий ухвалою суду від 16 березня 2026 року строк для примирення позитивного результату не дав, сторони не примирилися, зберегти сім`ю не бажають, позивачка наполягає на розірванні шлюбу.

ІV. Застосовані судом норми права.

Відповідно до частини 1 статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. 

Частинами 3 та 4 статті 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно з частиною 3 статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання, у тому числі за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Згідно з частиною 2 статті 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

V. Мотивована оцінка і висновки суду.

Судом встановлено, що спільне життя сторін не склалося, шлюбні відносини між ними припинені, спільне господарство не ведеться, шлюб між сторонами фактично розпався, а сім`я носить формальний характер.

Згідно з частиною першою статті 111 СК України, суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Ухвалою суду від 16 березня 2026 року сторонам було надано строк для примирення тривалістю два місяці. Проте, як вбачається із поданої позивачкою заяви, за час наданого строку сторони не примирилися, зберегти сім`ю не бажають, позивачка наполягає на розірванні шлюбу. Відповідач або його представник заперечень проти позову чи заяв про намір зберегти родину після закінчення строку на примирення суду не надали.

Оскільки сторони тривалий час проживають окремо, не підтримують сімейних стосунків, зберегти сім`ю під час наданого строку для примирення не побажали, суд вважає, що сім`я сторін розпалася остаточно, шлюб має формальний характер, а тому його збереження є неможливим і суперечило б інтересам сторін.

Суд зауважує, що наявність у сторін неповнолітньої доньки не є перешкодою для розірвання шлюбу, оскільки батьки мають рівні права та обов`язки щодо дитини і розірвання шлюбу між ними не порушує її прав та не звільняє батьків від виконання своїх обов`язків щодо її виховання та утримання.

Щодо зміни прізвища позивачки суд зазначає, що відповідно до частини 1 статті 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивачка при реєстрації шлюбу змінила своє дошлюбне прізвище з « ОСОБА_2 » на « ОСОБА_1 », Враховуючи те, що в ході судового розгляду позивачка скористалася своїм диспозитивним правом, змінила свою позицію та подала заяву, в якій просить після розірвання шлюбу залишити їй шлюбне прізвище « ОСОБА_1 », суд не вбачає підстав для зміни її прізвища за результатами вирішення цього спору.

На підставі ст.ст. 24, 56, 105,110-112, 113, 114 Сімейного кодексу України, ст. ст. 10, 12,76-81, 137, 141, 142, 247,263-265,354-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 14 серпня 2020 року Деснянським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 637.

Після розірвання шлюбу позивачці залишити прізвище « ОСОБА_1 ».

Судові витрати залишити за позивачем.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подачі апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Згідно з частиною п`ятою статті 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складене 18.05.2026.

Сторони можуть отримати інформацію щодо даної справи за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України або в підсистемі "Електронний суд".

Позивачка: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Головуюча суддя         Сердюк Н.В.