КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30 червня 2026 року м. Київ справа №320/60109/24
Київський окружний адміністративний суд у складі:
головуючої судді – Білоноженко М.А.,
розглянувши у приміщені суду в м. Києві у порядку письмового провадження адміністративну справу
за позовом	Товариства з обмеженою відповідальністю «Тіркан Прод» (07405, Київська область, м. Бровари, вул. Київська, 261, код ЄДРПОУ 45369398)	
до	Головного управління Державної податкової служби у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, код ЄДРПОУ 44116011)	
про	визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень	
встановив:
Товариство з обмеженою відповідальністю «Тіркан Прод» звернулось до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, у якому просило суд:
- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 20.10.2024 року №1244690413 форми «B4», яким зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість в сумі 14 948 892,00 гривень;
- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 20.10.2024 року №1244700413 форми «Р», яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на додану вартість в сумі 13 937 760,00 гривень.
В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що ТОВ «Тіркан Прод» подано ТОВ «ТІРКАН ПРОД» 19.09.2024 до контролюючого органу подано як податкову декларацію з ПДВ за серпень 2024 (реєстраційний №9275432049 від 19.09.2024) так і уточнюючий розрахунок до податкової декларації з ПДВ за червень 2024 (реєстраційний №9275415895 від 19.09.2024) та уточнюючий розрахунок до податкової декларації з ПДВ за липень 2024 (реєстраційний №9275424919 від 19.09.2024 року). Вважає, що висновок контролюючого органу про неправомірно сформований податковий кредит у сумі 27619583,00 грн не відповідає дійсності, оскільки ТОВ «Тіркан Прод» сформовано від`ємне значення з дотримання вимог податкового законодавства на підставі зареєстрованих податкових накладних.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд справи у порядку загального позовного провадження у підготовчому судовому засіданні.
Представник відповідача проти задоволення позову заперечив з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Стверджує, що уточнюючі розрахунки за червень ( № 9275415895 від 19.09.2024) та липень 2024 року ( реєстраційний №9275424919 від 19.09.2024) на збільшення рядка 21 (сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду) було подано у вересні 2024 року, то така сума від`ємного значення могла бути врахована в тому звітному періоді, в якому подано уточнюючий розрахунок, тобто в декларації за вересень 2024 року.
Таким чином, підприємством в порушення пункту 200.4 ст. 200 Кодексу та розділу V Порядку несвоєчасно та неправомірно збільшена сума від`ємного значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду податкової декларації з податку на додану вартість за серпень 2024 року на суму 14 948 892 грн. та занижено позитивні нарахування, які підлягають сплаті до бюджету на суму ПДВ 12670691 грн.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.
У судових засіданнях представник позивача заявлені позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити на зазначених вище підставах та долучених до матеріалів справи належних, законних та допустимих доказах. 
В свою чергу представник відповідача проти задоволення позову заперечила. Вважає, що висновки, викладені в акті перевірки, та винесене на його підставі податкове повідомлення-рішення (в оскаржуваній частині) є правомірними, просила у задоволенні позову відмовити.
В судовому засіданні представники позивача та відповідача не заперечували щодо завершення розгляду справи у порядку письмового провадження.
Враховуючи думки учасників справи, суд вирішив завершити розгляд справи у порядку письмового провадження.
Суд, перевіривши матеріали справи, повно та об`єктивно оцінивши докази в їх сукупності, дійшов наступного висновку.
ГУ ДПС у м. Києві проведено камеральну перевірку ТОВ «Тіркан Прод», якою встановлено порушення пункту 200.4 ст. 200 Кодексу, та розділу V Порядку заповнення та подання податкової звітності з податку на додану вартість (затверджено наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 № 21, далі Порядок № 21), що призвело до завищення суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду в декларації з ПДВ за серпень 2024 року на суму 14 948 892 грн. та заниження позитивних нарахувань, які підлягають сплаті до бюджету на суму ПДВ 12 670 691 грн.
За результатами перевірки складено та направлено платнику засобами поштового зв`язку рекомендованим листом з повідомленням про вручення акт про результати камеральної перевірки від 27.09.2024 №107955/Ж5/26-15-04-13-03/45369398,який отримано платником за довіреністю - 10.10.2024.
В ході проведення перевірки відповідачем встановлено порушення ТОВ «ТІРКАН ПРОД» вимог п.200.4 ст.200 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755 -VI (із змінами та доповненнями) та розділу V Порядку заповнення та подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 №21.
Під час проведення камеральної перевірки податкової декларації з ПДВ за серпень 2024 року контролюючим органом встановлено, що ТОВ «ТІРКАН ПРОД» віднесено до рядка 16.2 (збільшено/зменшено залишок від`ємного значення за результатами поданих уточнюючих розрахунків) суми ПДВ у розмірі 27 619 583 грн. При цьому уточнюючі розрахунки у серпні 2024 року платником не подавались.
На підставі вказаних висновків акту перевірки, Головним управлінням ДПС у м. Києві винесено наступні податкові повідомлення-рішення:
- податкове повідомлення – рішення від 30.10.2024 №1244690413 за формою «В4», яким зменшено розмір від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду на суму 14 948 892,00 грн.;
- податкове повідомлення – рішення від від 30.10.2024 №1244700413 за формою «Р» з податку на додану вартість на загальну суму 13 937 760,00 грн. (основний платіж на суму 12 670 691 грн., штрафна санкція 1 267 069,00 грн.).
Відповідні податкові повідомлення-рішення направлено платнику засобами поштового зв`язку рекомендованим листом з повідомленням про вручення, отримано платником за довіреністю – 08.11.2024.
Не погодившись з податковими повідомленнями – рішеннями відповідача, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.
Порядок визначення суми податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або відшкодуванню з Державного бюджету України (бюджетному відшкодуванню), та строки проведення розрахунків, регламентовано статтею 200 Податкового кодексу України (ПК України).
За правилами пункту 200.1 названої норми сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.
Пунктом 200.2 статті 200 ПК України передбачено, що при позитивному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума підлягає сплаті (перерахуванню) до бюджету у строки, встановлені цим розділом.
Для перерахування податку до бюджету центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, надсилає центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриті рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, реєстр платників, в якому зазначаються назва платника, податковий номер та індивідуальний податковий номер платника, звітний період та сума податку, що підлягає перерахуванню до бюджету. На підставі такого реєстру центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриті рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, не пізніше останнього дня строку, встановленого цим Кодексом для самостійної сплати податкових зобов`язань, перераховує суми податку до бюджету.
За приписами пункту 200.4 статті 200 ПК України при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума:
а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200 1.3 статті 200 1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу –
б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200 1.3 статті 200 1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету,
в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.
Згідно із пунктом 200.7 статті 200 ПК України платник податку, який має право на отримання бюджетного відшкодування та прийняв рішення про повернення суми бюджетного відшкодування, подає відповідному контролюючому органу податкову декларацію та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, яка відображається у податковій декларації.
Відповідно до пункту 200.8 статті 200 ПК України до податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання) платником податків додаються розрахунок суми бюджетного відшкодування та оригінали митних декларацій. У разі якщо митне оформлення товарів, вивезених за межі митної території України, здійснювалося з використанням електронної митної декларації, така електронна митна декларація надається контролюючим органом за місцем митного оформлення контролюючому органу за місцем обліку такого платника податків в порядку, затвердженому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації кваліфікованого електронного підпису відповідно до закону.
Форма заяви про відшкодування та форма розрахунку суми бюджетного відшкодування визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики (пункт 200.9 статті 200 ПК України).
За приписами пункту 200.10 статті 200 ПК України у строк, передбачений абзацом першим пункту 76.3 статті 76 цього Кодексу, контролюючий орган проводить камеральну перевірку даних податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання).
Платники податку, які мають право на бюджетне відшкодування відповідно до цієї статті та подали заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, отримують таке бюджетне відшкодування в разі узгодження контролюючим органом заявленої суми бюджетного відшкодування за результатами камеральної перевірки, а у випадках, визначених пунктом 200.11 цієї статті, - за результатами перевірки, зазначеної у такому пункті, що проводяться відповідно до цього Кодексу.
Як визначено пунктом 200.14 статті 200 ПК України, якщо за результатами камеральної або документальної перевірки, контролюючий орган виявляє невідповідність суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації, то такий орган: у разі перевищення заявленої платником податку суми бюджетного відшкодування над сумою, визначеною контролюючим органом за результатами перевірок, надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються сума такого перевищення та підстави для її вирахування; у разі з`ясування за результатами проведення перевірок факту, за яким платник податку не має права на отримання бюджетного відшкодування, надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються підстави відмови в наданні бюджетного відшкодування.
Згідно із пунктом 10 розділу ІІІ Порядку №21 додатками до декларації є, зокрема: розрахунок суми бюджетного відшкодування (Д3) (додаток 3); заяви про повернення суми бюджетного відшкодування та/або суми коштів на рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість та/або врахування реєстраційної суми платника податку, що реорганізується, в обрахунку реєстраційної суми правонаступника (Д4) (додаток 4).
Пункт 4 розділу V Порядку №21 передбачає наступні правила заповнення розділу II «Податковий кредит» податкової декларації з ПДВ:
1) до розділу II «Податковий кредит» (рядки 10, 11 та 13 декларації) включаються обсяги придбання (виготовлення, будівництва, спорудження, створення) з податком на додану вартість (рядки 10.1 та 10.2) або без податку на додану вартість (рядок 10.3) товарів/послуг, необоротних активів на митній території України, ввезених на митну територію України товарів, необоротних активів (рядки 11.1 та 11.2), отриманих на митній території України від нерезидента послуг (рядок 13).
У рядку 13 також відображаються коригування податкового кредиту за отриманими на митній території України від нерезидента послугами;
2) у рядку 12 вказується обсяг ввезення на митну територію України товарів, при митному оформленні яких сплату податку на додану вартість було відстрочено шляхом видачі податкового векселя відповідно до підрозділу 3 розділу XX Кодексу. Цей рядок заповнюється у звітному (податковому) періоді, у якому податкові векселі погашені;
3) коригування податкового кредиту відображається у рядку 14.
При заповненні рядка 14 обов`язковим є подання (Д1) (додаток 1), що заповнюється в розрізі контрагентів;
4) у рядку 15 відображається коригування податкового кредиту у зв`язку з перерахунком частки використання необоротних активів, придбаних до 01 липня 2015 року, в оподатковуваних операціях, виходячи з фактичних обсягів проведених протягом року оподатковуваних та неоподатковуваних операцій.
Перерахунок частки використання необоротних активів, придбаних до 01 липня 2015 року, в оподатковуваних операціях здійснюється за підсумками одного, двох і трьох календарних років, що настають за роком, в якому вони почали використовуватись (введені в експлуатацію), у порядку і за формою відповідно до таблиці 3 «Перерахунок частки використання необоротних активів в оподатковуваних операціях» (Д7) (додаток 7).
Результати перерахунку сум податкового кредиту відображаються у податковій декларації за останній звітний (податковий) період року. У разі зняття з обліку платника податку, у тому числі за рішенням суду, коригування відображається платником податку у податковій декларації останнього податкового періоду, коли відбулося зняття з обліку.
При заповненні рядка 15 обов`язковим є подання (Д7) (додаток 7);
5) у рядку 16 відображається від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду.
У рядок 16.1 переноситься значення рядка 21 декларації за попередній звітний (податковий) період.
У рядку 16.2 вказуються суми збільшення/зменшення залишку від`ємного значення за результатами уточнюючих розрахунків, поданих протягом звітного (податкового) періоду.
У рядку 16.3 вказується сума збільшення/зменшення від`ємного значення за результатами перевірки контролюючого органу, що узгоджена протягом звітного (податкового) періоду.
У рядку 16.3 також вказується підтверджена за результатами документальної перевірки контролюючого органу сума від`ємного значення реорганізованого платника податку, що переноситься до податкового кредиту правонаступника (за умови подання таким правонаступником заяви (таблиця 3 додатка 2) у складі податкової декларації за звітний (податковий) період).
У разі заповнення рядків 16.2 та/або 16.3 обов`язковим є заповнення таблиці «Збільшено/зменшено залишок від`ємного значення за результатами перевірки контролюючого органу на підставі податкового повідомлення-рішення та/або уточнюючого розрахунку».
Пунктом 5 розділу V Порядку №21 визначено такі правила заповнення розділу III «Розрахунки за звітний період» податкової декларації з ПДВ:
1) якщо в результаті розрахунку різниці між сумою податкових зобов`язань (рядок 9) і податкового кредиту (рядок 17) отримано позитивне значення, то заповнюється рядок 18 декларації.
У рядку 18 вказується сума податку на додану вартість, яка підлягає нарахуванню за підсумками поточного звітного (податкового) періоду та сплачується до загального фонду державного бюджету у порядку, визначеному у статті 200 Податкового кодексу України;
2) якщо в результаті розрахунку значення різниці між сумою податкових зобов`язань (рядок 9) і податкового кредиту (рядок 17) отримано від`ємне значення, то заповнюється рядок 19 декларації.
При від`ємному значенні суми податку на додану вартість, розрахованої інвестором (оператором) за угодою про розподіл продукції, така сума підлягає відшкодуванню інвестору (оператору) в порядку та строки, передбачені угодою про розподіл продукції, затвердженою Кабінетом Міністрів України. При цьому інвестор (оператор) має право на автоматичне бюджетне відшкодування такої суми в повному обсязі.
З рядка 19 визначається сума перевищення від`ємного значення над сумою, обчисленою відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації. Визначена сума вказується у рядку 19.1 та зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 21).
У разі якщо сума від`ємного значення (рядок 19) менша або дорівнює сумі, обчисленій відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації, рядок 19.1 не заповнюється.
Сума, обчислена відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації, зазначається у відповідному службовому полі у рядку 19.1;
3) сума від`ємного значення, що не перевищує суми, обчисленої відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації (рядок 19 - рядок 19.1), зазначається у рядку 20;
4) сума від`ємного значення (рядок 20 у декларації):
зараховується у зменшення суми податкового боргу, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до Кодексу) (відображається у рядку 20.1);
підлягає бюджетному відшкодуванню (відображається у рядку 20.2): на рахунок платника у банку (відображається у рядку 20.2.1) та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу з інших платежів, що сплачуються до Державного бюджету України (відображається у рядку 20.2.2).
Платники податку, які відповідно до статті 200 розділу V Кодексу мають право на бюджетне відшкодування податку на додану вартість, здійснюють розрахунок бюджетного відшкодування та додають до декларації (Д3) (додаток 3) та (Д4) (додаток 4).
Розрахунок суми бюджетного відшкодування здійснюється в межах суми, обчисленої відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації, за вирахуванням від`ємного значення поточного звітного (податкового) періоду, зарахованого у зменшення суми податкового боргу з податку на додану вартість.
Значення рядка 3 таблиці 1 (Д3) (додаток 3) переноситься до рядка 20.2 декларації; зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.
При заповненні рядка 20.2 обов`язковим є подання (Д3) (додаток 3) та (Д4) (додаток 4).
Залишок від`ємного значення після вирахування суми податкового боргу та суми бюджетного відшкодування (рядок 20 - рядок 20.1 - рядок 20.2) відображається у рядку 20.3;
5) сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 19.1 + рядок 20.3), відображається у рядку 21 та переноситься до рядка 16.1 наступного звітного (податкового) періоду.
Пунктом 1 Розділу І Порядку № 21 визначено, що подання уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок (далі уточнюючий розрахунок) (у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 розділу ІІ Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених статтею 50 розділу ІІ Кодексу)) передбачено пунктом 50.1 статті 50 розділу ІІ Кодексу.
За нормами пункту 50.1 статті 50 ПК України у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку.
Платник податків має право не подавати такий розрахунок, якщо відповідні уточнені показники зазначаються ним у складі податкової декларації за будь-який наступний податковий період, протягом якого такі помилки були самостійно (у тому часі за результатами електронної перевірки) виявлені.
Згідно із пунктом 5 розділу VI Порядку № 21 у разі виправлення значення рядка 21 декларації, яке у майбутніх звітних періодах не вплинуло на значення рядка 18 чи разка 20.2, уточнюючий розрахунок подається за один звітний період, в якому вносяться відповідні зміни, Такий уточнюючий розрахунок може бути поданий у спосіб, визначений в абзаці четвертому пункту 50.1 статті 50 розділу ІІ Кодексу. Значення графи 6 рядка 21 уточнюючого розрахунку (як збільшення, так і зменшення) враховується у рядку 16.2 декларації за звітний період, у якому подано такий уточнюючий розрахунок.
За змістом пункту 6 розділу VI Порядку № 21 у разі виправлення значення рядка 21 декларації, яке у майбутніх періодах впливатиме на значення рядка 18 чи рядка 20.2. уточнюючий розрахунок подається за кожний звітний період, у якому значення рядка 21 декларації впливало на значення рядка 18 чи рядка 20.2.
Як слідує з матеріалів справи, уточнюючі розрахунки за червень ( № 9275415895 від 19.09.2024) та липень 2024 року ( реєстраційний №9275424919 від 19.09.2024) на збільшення рядка 21 (сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду) було подано у вересні 2024 року, то така сума від`ємного значення могла бути врахована в тому звітному періоді, в якому подано уточнюючий розрахунок, тобто в декларації за вересень 2024 року.
Як встановлено контролюючим органом та не спростовано позивачем, позивач подав податкову декларацію з податку на додану вартість за звітній (податковий) період червень-липень 2024 року, при цьому зазначивши у рядку 16 (16.1, 16.2) 0 гривень.
Відображення платником податків в рядку 16.1 декларації за червень-липень 2024 нульових показників є правомірним, оскільки у рядок 16.1 переноситься значення рядка 21 декларації за попередній звітний (податковий) період, а відповідно до рядка 21 декларації за травень 2023 року у платника податків відсутня сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.
Однак, 19.09.2024 позивачем подано уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок (далі уточнюючий розрахунок) до податкової декларації за липень 2024 року, де в рядку 16.2 зазначено 27619583 гривень.
При цьому, як обґрунтовано вказав відповідач, жодних уточнюючих розрахунків до податкової декларації за червень-липень 2024 року на збільшення рядка 21, платником податків не подавалось. Позивачем такі обставини не заперечувалися.
За наведеного, суд констатує, що вказані коригування проведені позивачем без наявності достатніх для того підстав та призвели до несвоєчасно та неправомірно збільшена сума від`ємного значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду податкової декларації з податку на додану вартість за серпень 2024 року на суму 14 948 892 грн. та занижено позитивні нарахування, які підлягають сплаті до бюджету на суму ПДВ 12 670 691 грн.
В зв`язку з тим, що уточнюючі розрахунки за червень ( № 9275415895 від 19.09.2024) та липень 2024 року ( реєстраційний №9275424919 від 19.09.2024) на збільшення рядка 21 (сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду) було подано у вересні 2024 року, то така сума від`ємного значення могла бути врахована в тому звітному періоді, в якому подано уточнюючий розрахунок, тобто в декларації за вересень 2024 року.
Таким чином, підприємством в порушення пункту 200.4 ст. 200 Кодексу та розділу V Порядку несвоєчасно та неправомірно збільшена сума від`ємного значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду податкової декларації з податку на додану вартість за серпень 2024 року на суму 14 948 892 грн. та занижено позитивні нарахування, які підлягають сплаті до бюджету на суму ПДВ 12 670 691 грн.
Стосовно посилань позивача на той факт, що оскаржувані податкові повідомлення-рішення прийняті на підставі «неіснуючого» номеру акту перевірки, суд зазначає наступне.
Як вбачається з матеріалів справи, що помилка яка була допущена контролюючим органом, а саме не вказано в кінці номера акта перевірки від 27.09.2024 №107955/ Ж5/26-15-04-13-03/45369398 цифру 8, на підставі якого винесено податкові повідомлення-рішення від 30.10.2024 №1244690413 та від 30.10.2024 №1244700413 є технічною помилкою, що в свою чергу не є недоліками форми, змісту, суті винесеного податкового повідомлення – рішення.
У Постанові Верховного суду від 25.04.2023 №520/3328/2020, в якому судді Верховного суду дійшли до наступного висновку: «…Технічні помилки не є істотними недоліками форми оскаржуваного податкового повідомлення рішення. Суди дійшли правильного висновку, що вказані дефекти акта перевірки та податкового повідомлення-рішення не можуть бути достатньою підставою для визнання акта перевірки недопустимим доказом та, відповідно, протиправним податкового повідомлення-рішення».
Відповідно до вищезазначеного можна суд робить висновок, що вимоги позивача є безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню.
Підсумовуючи викладене, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд зазначає, що у зв`язку із відмовою у позові підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Враховуючи викладене, керуючись статтями 2, 72-77, 139, 241-246, 251 Кодексу адміністративного судочинства України суд –
в и р і ш и в:
Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Тіркан Прод» (07405, Київська область, м. Бровари, вул. Київська, 261, код ЄДРПОУ 45369398) до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, код ЄДРПОУ 44116011) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень залишити без задоволення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Білоноженко М.А.