Справа № 196/541/26 
№ провадження 3/196/148/2026 

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.06.2026 с-ще Царичанка
Суддя Царичанського районного суду Дніпропетровської області Костюков Д.Г., розглянувши справу про адміністративне правопорушення у відношенні:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, паспорт серія НОМЕР_1 виданий Царичанським РВ УМВС України в Дніпропетровській області 21.03.2002, працює продавцем у ФОП ОСОБА_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , 
про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.156 КУпАП,- 

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення від 09.04.2026 серії ВАД №958373, 09.04.2026 близько 13:10 год., гр. ОСОБА_3 здійснювала роздрібну алкогольними напоями з рук, а саме горілку без марок акцизного податку в приміщенні магазину " ІНФОРМАЦІЯ_2 " по АДРЕСА_2 , чим порушила п.10 ч.1 ст.15-3 Закону України "Про державне регулювання виробництва, обігу спирту етилового і коньячного, плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів".?
Дії ОСОБА_3 кваліфіковані за ч.1 ст.156 КУпАП.
ОСОБА_3 в судовому засіданні вину в інкримінованому їй адміністративному правопорушенні не визнала, пояснивши наступне. Вона працює продавцем у ФОП ОСОБА_2 та 09.04.2026 о 13.10 год. вона знаходилася на робочому місці в магазині " ІНФОРМАЦІЯ_2 ". До магазину зайшов ОСОБА_4 , який знаходився у стані алкогольного сп`яніння, та попросив дати йому стаканчик та цукерки на 6 грн., щоб він пішов, оскільки до цього, приблизно за два дні, він заходив до магазину та почав чіплятися до людей, через що вона його вигнала. Потім, приблизно через 10-15 хв. до магазину зайшли два поліцейські та показали їй пластикову пляшку, як з-під уксуса, та сказали, що в ній знаходиться горілка та що ОСОБА_5 сказав, що цю пляшку йому продала вона. Вона їм сказала, що ОСОБА_5 цю пляшку вона не продавала, однак поліцейські склали на неї протокол. Жиряєв не заходив та після цього випадку вона його більше не бачила. 
Свідок ОСОБА_6 , будучи належним чином сповіщеним про розгляд справи, в судове засідання не з`явився.
Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.
Згідно положень ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Згідно зі ст.ст. 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до вимог ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі
Протокол про адміністративне правопорушення є важливим процесуальним документом, яким фіксується факт адміністративного правопорушення і який є підставою для подальшого провадження у справі. До складання протоколу та його змісту пред`являють спеціальні вимоги, дотримання яких гарантує та створює особі, що притягається до адміністративної відповідальності, правові передумови для захисту своїх прав та інтересів при розгляді справи про адміністративне правопорушення, у тому числі, і право на захист від пред`явленого звинувачення.
До складу адміністративного правопорушення входить суб`єкт, об`єкт, суб`єктивна сторона та об`єктивна сторона.
Диспозицією ч.1 ст.156 КУпАП визначена відповідальність за роздрібну або оптову торгівлю алкогольними напоями чи тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.
Стаття 156 КУпАП за своїм змістом є бланкетною адміністративно-правовою нормою, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших нормативно-правових актів, що наповнюють дану норму більш конкретним змістом для встановлення тих ознак, які мають значення для правильної правової кваліфікації зазначеного діяння.
Таким чином, при притягненні особи до адміністративної відповідальності та викладення суті адміністративного правопорушення є обов`язковим посилання на конкретний чинний нормативно-правовий акт, яким встановлюються відповідні правила та якого не дотрималась особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, порушивши тим самим законодавчі приписи.
У протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД №958373 від 09.04.2026 року, який складено відносно ОСОБА_3 , міститься посилання на порушення останньою п.10.4 ст.15-3 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів».
Суд зауважує, що вищевказана назва Закону була неодноразово змінена Законами № 2628-VIII від 23.11.2018, № 465-IX від 16.01.2020, № 3193-IX від 29.06.2023, №3817- IX від 18.06.2024 та на теперішній час є недійсною.
Разом з тим, 27.07.2024 набрав чинності Закон України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, біоетанолу, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального" № 3817-IX від 18.06.2024, у якому ст.15-3 відсутня.
Таким чином, при складенні протоколу посадова особа поліції послалася на нечинний нормативний акт, що є грубим порушенням права на захист особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Крім того, об`єктивна сторона даного адміністративного правопорушення полягає у здійсненні продажу, тобто процесу обміну товарами та грошима.
Проте, в протоколі не зазначено кому була продана пляшка горілки та за якою ціною, відсутні будь-які дані щодо отримання будь-якими особами грошей від продажу тютюнових виробів (виручки), яка відповідно до санкції ч.1 ст.156 КУпАП повинна бути конфіскована у разі визнання особи винуватою у вчиненні зазначеного адміністративного правопорушення.
Таким чином, працівниками поліції дії ОСОБА_3 кваліфіковані неконкретно, з порушенням вимог чинного законодавства, без посилання на належні нормативно-правові акти, що є грубим порушенням права на захист особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Більш того, до протоколу не долучено жодного доказу здійснення продажу підакцизної продукції без марок акцизного збору саме ОСОБА_3 .
Суд не бере до уваги долучені до протоколу про адміністративне правопорушення пояснення свідка ОСОБА_6 , відповідно до яких останній пояснив, що пляшку горілки 0,5 л йому продала продавчиня на ім`я ОСОБА_7 в магазині " ІНФОРМАЦІЯ_2 ", оскільки дані пояснення носять абстрактний характер, зокрема, не містять прізвище, ім`я, по батькові особи, яка нібито здійснила реалізацію алкогольних напоїв без марок акцизного податку.
Свідок ОСОБА_6 на неодноразові виклики суду в судове засідання не з`явився.
Будь-яких інших доказів, в яких був би зафіксований факт здійснення ОСОБА_3 продажу вказаних алкогольних напоїв матеріали справи не містять. 
Суд зауважує, що за відсутності інших належних та допустимих доказів вчиненого правопорушення неконкретні пояснення свідка не відповідають стандарту доказування “поза розумним сумнівом”. 
Суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді.
Діючим законодавством передбачено, що судовий розгляд проводиться лише в межах адміністративного обвинувачення, яке міститься в протоколі про адміністративне правопорушення і встановлення інших обставин, які знаходяться за межами обвинувачення та погіршують становище особи, яка притягається до адміністративної відповідальності є неприпустимим, оскільки порушує право на захист від конкретного обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення.
Конкретність пред`явленого особі обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, забезпечує можливість організувати ефективний захист своїх інтересів.
Разом з тим, неконкретність обвинувачення не тільки не дозволяє особі, яка притягується до адміністративної відповідальності належним чином організувати ефективний захист своїх інтересів, а й позбавляє суд належним чином перевірити твердження органу, який склав протокол, про вчинення особою інкримінованого адміністративного правопорушення. 
В своїх судових рішеннях Європейський Суд з прав людини неодноразово вказував на те, що формулювання обвинувачення є важливою умовою справедливого та об`єктивного судового розгляду.
Так, з урахуванням положення ч.1 ст.6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також з огляду на практику Європейського суду з прав людини, у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципи рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, в фактично судом).
Складання протоколу є процесуальною дією суб`єкта владних повноважень, які спрямовані на фіксацію адміністративного правопорушення та, в силу положень статті 251 КУпАП, є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.
Суд позбавлений можливості самостійно встановлювати обставини вчинення адміністративного правопорушення, всупереч тим, що викладені у протоколі про адміністративне правопорушення. 
Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
Практика Європейського суду з прав людини показує, що суд при оцінці доказів повинен керуватися критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Таке доведення може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.
За змістом ч.3 ст.62 Конституції України, фактичні обставини не можуть ґрунтуватися на припущеннях, а усі сумніви щодо вини тлумачаться на користь особи, яка притягається до відповідальності.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
За наведених обставин, суд дійшов висновку про недоведеність в діях ОСОБА_3 події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП, у зв`язку з чим справа про адміністративне правопорушення відносно останньої підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? 
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 247 ч.1 п.1, 251, 280, 283, 284, 294 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно  ОСОБА_1  за ч.1 ст.156 КУпАП - закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Дніпровського апеляційного суду через Царичанський районний суд Дніпропетровської області.

Суддя? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ?? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ?? ? ? ? ? ? ? Д.Г. Костюков??