КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
02 липня 2026 року м. Київ №320/58693/24
Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши в електронній формі у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до Антимонопольного комітету України, третя особа: фізична особа-підприємець ОСОБА_1 , про визнання протиправним та скасування рішення,
в с т а н о в и в:
До Київського окружного адміністративного суду через підсистему "Електронний суд" звернулось Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» з позовом до Антимонопольного комітету України, у якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення Антимонопольного комітету України від 31.10.2024 № 17709-р/пк-пз.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає про те, що рішення Комісії Антимонопольного комітету України від 31.10.2024 №17709-р/пк-пз є протиправним та підлягає скасуванню. Позивач вказує, що тендерна пропозиція ФОП ОСОБА_1 правомірно була відхилена, оскільки учасник не надав документи про якість/відповідність товару, передбачені пунктом 2 Додатка 5 тендерної документації. Позивач стверджує, що надана ФОП ОСОБА_1 декларація постачальника про відповідність не є належним документом про відповідність, оскільки не підтверджує відповідність товару вимогам тендерної документації, не відповідає вимогам Закону України «Про технічні регламенти та оцінку відповідності» та ДСТУ ISO/IEC 17050-1:2006. Позивач також зазначає, що учасник не надав документи на підтвердження відповідності кваліфікаційним критеріям, передбаченим Додатком 3 тендерної документації. Позивач вважає, що за відсутності документів, які підтверджують технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, механізм усунення невідповідностей протягом 24 годин не застосовується, тому тендерна пропозиція підлягала відхиленню. Позивач вважає, що АМКУ неправильно застосував норми Закону України «Про публічні закупівлі» та безпідставно зобов`язав скасувати рішення про відхилення тендерної пропозиції. 
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду відкрито провадження в адміністративній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання (у письмовому провадженні).
Ухвалою суду залучено до участі у справі як третю особу фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 . 
Відповідач у відзиві на позовну зазначає про те, що Комісія АМКУ діяла в межах повноважень, визначених Законом України «Про публічні закупівлі». Відповідач вказує, що документація не містила окремих вимог щодо форми та змісту декларації про відповідність, тому надана ФОП ОСОБА_1 декларація могла розглядатися як документ про відповідність товару. Відповідач зазначає, що Замовник безпідставно відхилив тендерну пропозицію учасника через декларацію постачальника про відповідність. Відповідач вважає, що відсутність окремих документів щодо кваліфікаційних критеріїв була невідповідністю, яка могла бути усунута учасником шляхом застосування механізму 24 годин відповідно до пункту 43 Особливостей та частини дев`ятої статті 26 Закону України «Про публічні закупівлі». Відповідач просить суд відмовити у задоволенні позову, оскільки рішення Комісії АМКУ є законним та обґрунтованим.
Позивач не погоджується з доводами відповідача та у відповіді на відзив зазначає про те, що тендерною документацією прямо вимагалося подання документів про якість/відповідність товару, встановлених чинним законодавством. Позивач наголошує, що декларація про відповідність повинна складатися виробником або його уповноваженим представником, тоді як ФОП ОСОБА_1 не підтвердив наявність такого статусу. Позивач зазначає, що надана декларація не відповідає вимогам ДСТУ ISO/IEC 17050-1:2006, не містить обов`язкових реквізитів та не підтверджує відповідність запропонованого товару вимогам закупівлі. Позивач вказує, що учасник також не подав документи, передбачені Додатком 3 тендерної документації, на підтвердження матеріально-технічної бази та наявності працівників відповідної кваліфікації. Позивач зазначає, що відсутність документів щодо технічних та якісних характеристик предмета закупівлі виключає застосування механізму усунення невідповідностей протягом 24 годин, тому відхилення тендерної пропозиції було правомірним. Позивач просить задовольнити позов та скасувати рішення АМКУ від 31.10.2024 №17709-р/пк-пз.
Третя особа не скористалась правом подачі письмоових пояснень щодо предмету спору. 
Також, відповідач надіслав клопотання про здійснення розгляду справи у порядку загального позовного провадження. 
Розглянувши клопотання відповідача, суд зазначає таке. 
За приписами частин першої - третьої статті 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.
Згідно частин першою - третьою статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Відтак, за загальним правилом, будь-яка справа може розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження, крім тих, які обов`язково повинні розглядатися за правилами загального позовного провадження (їх визначено частиною четвертою статті 12, частиною четвертою статті 257 КАС України).
Відповідно до частини четвертої статті 12 КАС України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917 - 1991 років; 6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.
Відтак, справи за позовами юридичних осіб до контролюючих органів щодо оскарження індивідуальних актів, таких як рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель, не належать до тієї категорії справ, які повинні розглядатися виключно за правилами загального позовного провадження.
Представник відповідача не навів обґрунтованих мотивів, які б вказували про доцільність розгляду цієї справи за правилами загального позовного провадження.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.
Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» звернулося до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Антимонопольного комітету України про визнання протиправним та скасування рішення Комісії Антимонопольного комітету України від 31.10.2024 №17709-р/пк-пз. 
Спір виник у зв`язку з проведенням ПрАТ «АК «Київводоканал» процедури відкритих торгів за предметом закупівлі «ДК 021:2015: 24960000-1 – Хімічна продукція різна; 24961000-8 – Охолоджувальні рідини (хімічна продукція різна)», оголошення про проведення якої було оприлюднене в електронній системі закупівель Prozorro за номером UA-2024-08-12-007951-а. 
У межах Лоту №3 свої тендерні пропозиції подали фізична особа-підприємець ОСОБА_1 та товариство з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОМЕРЕЖА». Розкриття тендерних пропозицій відбулося 27.08.2024. 
За результатами розгляду тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 уповноваженою особою Замовника було встановлено її невідповідність вимогам тендерної документації. Зокрема, учасником не було надано документи про якість та відповідність товару (сертифікат відповідності, сертифікат або паспорт якості чи декларацію про відповідність), передбачені пунктом 2 Додатка 5 «Технічна специфікація» тендерної документації. Крім того, учасником не було подано документи, що підтверджують відповідність кваліфікаційним критеріям згідно з Додатком 3 тендерної документації, а саме: довідку щодо наявності обладнання та матеріально-технічної бази, а також наказ про призначення менеджера або штатний розпис із відповідною інформацією. 
У зв`язку з цим 16.10.2024 Замовником було прийнято рішення про відхилення тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 та одночасно визначено переможцем процедури закупівлі ТОВ «ЕНЕРГОМЕРЕЖА». Повідомлення про відхилення пропозиції учасника та повідомлення про намір укласти договір з переможцем були оприлюднені в електронній системі закупівель 16.10.2024. 
Не погодившись із рішенням Замовника, ФОП ОСОБА_1 21.10.2024 подав до Антимонопольного комітету України скаргу № UA-2024-08-12-007951-а.а4 щодо порушення порядку проведення процедури закупівлі. Рішенням Комісії АМКУ від 23.10.2024 №17257-р/пк-пз зазначена скарга була прийнята до розгляду. Під час її розгляду Комісія витребувала пояснення Замовника, які останній подав через електронну систему закупівель. 
За результатами розгляду скарги Комісією Антимонопольного комітету України 31.10.2024 було прийнято рішення №17709-р/пк-пз, яким Замовника зобов`язано скасувати рішення про відхилення тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 та рішення про визначення ТОВ «ЕНЕРГОМЕРЕЖА» переможцем процедури закупівлі. Рішення було оприлюднене в електронній системі закупівель 05.11.2024. 
Вважаючи зазначене рішення Комісії АМКУ незаконним, ПрАТ «АК «Київводоканал» звернулося до суду з цим адміністративним позовом. 
Всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, дослідивши надані позивачем та відповідачем докази, суд приходить до наступних висновків.
Відповідно до пунктів 8, 28, 29, 30 частини першої статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин):
забезпечення тендерної пропозиції - надання забезпечення виконання зобов`язань учасника перед замовником, що виникли у зв`язку з поданням тендерної пропозиції, у вигляді такого забезпечення, як гарантія
тендер (торги) - здійснення конкурентного відбору учасників з метою визначення переможця торгів згідно з процедурами, установленими цим Законом (крім переговорної процедури закупівлі);
тендерна документація - документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав;
тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.
Статтею 3 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено, що закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.
Частиною третьою статті 7 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснює контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією, цим Законом та іншими законами України. Антимонопольний комітет України та Рахункова палата здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України. Органи, уповноважені на здійснення контролю у сфері закупівель, не мають права втручатися у проведення процедур закупівель.
Згідно з частиною третьою статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав та законних інтересів осіб, пов`язаних з участю у процедурах закупівлі, утворює постійно діючу адміністративну колегію (колегії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Рішення постійно діючої адміністративної колегії (колегій) приймаються від імені Антимонопольного комітету України.
Постійно діюча адміністративна колегія (колегії) Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель діє у складі трьох державних уповноважених Антимонопольного комітету України. Голова постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України повинен мати вищу освіту.
Член постійно діючої адміністративної колегії (колегій), який є пов`язаною особою із суб`єктом оскарження або замовником, не може брати участі в розгляді та прийнятті рішень щодо такої скарги і повинен бути замінений на час розгляду і прийняття рішення щодо такої скарги іншим державним уповноваженим Антимонопольного комітету України, що визначається Головою Антимонопольного комітету України.
Порядок діяльності постійно діючої адміністративної колегії (колегій) встановлюється відповідно до Закону України «Про Антимонопольний комітет України», якщо інше не встановлено цим Законом.
Абзацом першим частини першої статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі» скарга до органу оскарження подається суб`єктом оскарження у формі електронного документа через електронну систему закупівель. Після розміщення скарги суб`єктом оскарження в електронній системі закупівель скарга автоматично вноситься до реєстру скарг і формується її реєстраційна картка. Скарга разом з реєстраційною карткою в день розміщення суб`єктом оскарження автоматично оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу.
Відповідно до абзацу 1 частини третьої статті 12 Закону України «Про публічні закупівлі» електронна система закупівель повинна бути загальнодоступною та гарантувати недискримінацію, рівні права під час реєстрації всім заінтересованим особам та рівний доступ до інформації всім особам, обмін і збереження інформації та документів має відбуватися з гарантуванням непорушності даних про учасників і їхніх пропозицій під час проведення процедури закупівлі та їх конфіденційність до моменту розкриття тендерних пропозицій.
Відповідно до статті 20 Закону України «Про публічні закупівлі» відкриті торги є основною процедурою закупівлі. Під час проведення процедури відкритих торгів тендерні пропозиції мають право подавати всі зацікавлені особи. Для проведення процедури закупівлі має бути подано не менше двох пропозицій.
Згідно з частинами першою, другою, абзацом 1 частини третьої статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник вимагає від учасників подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: наявність обладнання та матеріально-технічної бази; наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору.
Визначені замовником згідно з цією статтею кваліфікаційні критерії та перелік документів, що підтверджують інформацію учасників про відповідність їх таким критеріям, зазначаються в тендерній документації та вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі).
Відповідно до статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу.
Тендерна документація повинна містити:
1) інструкцію з підготовки тендерних пропозицій;
2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним;
3) інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). При цьому технічна специфікація повинна містити: детальний опис товарів, робіт, послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні та якісні характеристики; вимоги щодо технічних і функціональних характеристик предмета закупівлі у разі, якщо опис скласти неможливо або якщо доцільніше зазначити такі показники; посилання на стандартні характеристики, вимоги, умовні позначення та термінологію, пов`язану з товарами, роботами чи послугами, що закуповуються, передбачені існуючими міжнародними або національними стандартами, нормами та правилами. Технічна специфікація не повинна містити посилання на конкретну торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим, а специфікація повинна містити вираз "або еквівалент". Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі повинні передбачати необхідність застосування заходів із захисту довкілля;
4) кількість товару та місце його поставки;
5) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;
6) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;
7) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;
8) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота);
9) перелік критеріїв та методику оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги критеріїв. Опис методики оцінки за критерієм "ціна" повинен містити інформацію про врахування податку на додану вартість (ПДВ);
10) строк, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше ніж 90 днів з дати розкриття тендерних пропозицій;
11) інформацію про валюту, у якій повинна бути розрахована і зазначена ціна тендерної пропозиції;
12) інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції;
13) зазначення кінцевого строку подання тендерних пропозицій;
14) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);
15) розмір, вид, строк та умови надання, умови повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає його надати);
16) прізвище, ім`я та по батькові, посаду та адресу однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;
17) у разі закупівлі робіт - вимогу про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт як субпідрядника в обсязі не менше ніж 20 відсотків від вартості договору про закупівлю.
Тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити.
Тендерна документація може містити опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх пропозицій.
Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.
Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.
Частиною 1 статті 25 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено, що тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Документ з тендерною пропозицією подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, вимогам, визначеним у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації. Документи, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, та документи, що містять технічній опис предмета закупівлі, подаються в окремому файлі.
У відповідності до пункту 4 частини 1 статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.
Відповідно до частини третьої статті 22 Закону тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
Відповідно до пункту другого частини першої статті 31 Закону Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель, зокрема, якщо: тендерна пропозиція учасника не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.
Зазначена норма Закону є імперативною та не передбачає виключень. Відхилення тендерних пропозицій учасників процедури закупівлі у разі наявності зазначених вище підстав є обов`язком Замовника.
Відповідно до пункту 24 Особливостей замовник самостійно та безоплатно через авторизований електронний майданчик оприлюднює в електронній системі закупівель оголошення про проведення відкритих торгів та тендерну документацію відповідно до Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Міністерства економіки України від 11.06.2020 №1082, не пізніше ніж за сім днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій.
Згідно з пунктом 28 Особливостей тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» з урахуванням цих Особливостей.
Частиною першою статті 22 Закону передбачено, що тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення процедури закупівлі в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення відповідних полів. При цьому тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.
Відповідно до частини другої статті 22 Закону у тендерній документації зазначаються, зокрема, необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі технічна специфікація, яка повинна містити опис предмета закупівлі, а за необхідності — плани, креслення, малюнки або інші відомості.
При цьому технічні та якісні характеристики предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, встановлених частиною четвертою статті 5 Закону, зокрема принципів недискримінації учасників та рівного ставлення до них.
Частиною третьою статті 22 Закону встановлено, що тендерна документація може містити іншу інформацію, яку замовник вважає за необхідне включити до неї, за умови, що така інформація не суперечить законодавству.
Згідно зі статтею 23 Закону технічна специфікація повинна містити опис усіх необхідних характеристик товарів, робіт або послуг, що закуповуються, включаючи їх технічні, функціональні та якісні характеристики. При цьому технічні специфікації можуть бути викладені у вигляді переліку експлуатаційних або функціональних вимог, за умови їх достатньої визначеності.
Також законом встановлено, що технічні специфікації не повинні містити посилань на конкретні торговельні марки, виробників чи інші ознаки, що обмежують конкуренцію, за винятком випадків, коли таке посилання є обґрунтованим і супроводжується виразом «або еквівалент».
Відповідно до статті 26 Закону тендерна пропозиція подається учасником в електронній формі через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм та завантаження документів, що підтверджують відповідність учасника встановленим вимогам.
Частиною дев`ятою статті 29 Закону передбачено, що після проведення оцінки тендерних пропозицій замовник розглядає найбільш економічно вигідну пропозицію на предмет її відповідності вимогам тендерної документації.
Отже, аналіз наведених норм свідчить, що замовник має право самостійно визначати зміст тендерної документації, у тому числі технічні вимоги до предмета закупівлі, однак такі вимоги повинні бути чіткими, об`єктивними, не дискримінаційними та підлягають застосуванню з урахуванням принципів публічних закупівель, визначених Законом.
Судом встановлено, що Судом встановлено, що відповідно до підпункту 4.1 пункту 4 розділу І тендерної документації предметом закупівлі є товар за кодом ДК 021:2015: 24960000-1 «Хімічна продукція різна», 24961000-8 «Охолоджувальні рідини (хімічна продукція різна)». 
Як убачається з пункту 1 розділу ІІІ тендерної документації, тендерна пропозиція подається учасником в електронному вигляді шляхом заповнення відповідних електронних форм із зазначенням інформації про ціну та інших критеріїв оцінки (у разі їх встановлення замовником), а також шляхом завантаження документів і матеріалів, подання яких передбачено тендерною документацією та додатками до неї. 
Тендерною документацією також передбачено, що документи, які входять до складу тендерної пропозиції, повинні бути підписані уповноваженою особою учасника та, у разі використання учасником печатки у своїй діяльності, завірені печаткою. При цьому усі документи, у тому числі їх оригінали, завантажуються учасником до електронної системи закупівель у сканованому вигляді. 
Судом встановлено, що відповідно до пункту 7 розділу ІІІ тендерної документації інформація щодо технічних, якісних та кількісних характеристик предмета закупівлі повинна надаватися учасниками відповідно до вимог Додатка 5 «Технічна специфікація». 
Як убачається зі змісту Додатка 5 до тендерної документації, технічна специфікація містить вимоги до предмета закупівлі за Лотом №3 – Департамент експлуатації водопровідного господарства. При цьому документацією передбачено, що всі посилання на конкретну торговельну марку, фірму, конструкцію, тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника слід розуміти із застереженням «або еквівалент». 
Крім того, тендерною документацією визначено, що у разі наявності посилань на конкретні державні стандарти (ГОСТ, ДСТУ) такі посилання також слід тлумачити як «або еквівалент», а у випадку втрати чинності відповідними ГОСТ чи ДСТУ якість запропонованої учасником продукції повинна бути не нижчою, ніж якість продукції, передбаченої такими стандартами. Також документацією встановлено, що якщо технічні характеристики предмета закупівлі містять посилання на технічні умови (ТУ), допускається пропонування товару з технічними характеристиками, не гіршими, ніж визначені замовником. 
Таким чином, судом встановлено, що тендерною документацією були визначені загальні вимоги до порядку подання тендерної пропозиції, оформлення документів, а також технічних, якісних і кількісних характеристик предмета закупівлі, при цьому замовником прямо передбачалася можливість пропонування учасниками товару, еквівалентного визначеному у технічній специфікації, за умови відповідності його технічних характеристик встановленим вимогам.
Додаток 5 до тендерної документації «Технічна специфікація» містить таблицю «Інформація про кількісні, технічні та якісні характеристики предмета закупівлі», якою визначено технічні вимоги до товару, що закуповується за Лотом №3.
Так, замовником визначено предмет закупівлі, зокрема: антифриз концентрат (зелений) HEPU P900-RM11-GRN із температурою замерзання – 80 °С, класу G11, зеленого кольору; антифриз концентрат (синій) HEPU P999-G11 із температурою замерзання – 80 °С, класу G11, синього кольору; а також антифриз концентрат (червоний) HEPU P999-G12 із температурою замерзання – 80 °С, класу G12, червоного кольору.
Крім того, зазначена таблиця містить графи «Стандарти якості», «Найменування товару, запропоноване учасником» та «Технічні характеристики товару, запропонованого учасником», які підлягали заповненню учасниками процедури закупівлі відповідно до вимог тендерної документації.
Судом також встановлено, що відповідно до пункту 2 Переліку документів, необхідних для підтвердження технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, учасник повинен був надати у складі тендерної пропозиції супровідні документи на товар, товарну групу або її частину, а саме документи про якість чи відповідність товару, зокрема сертифікат відповідності, сертифікат (паспорт) якості та/або декларацію про відповідність, якщо такі документи передбачені чинним законодавством.
Як убачається з матеріалів справи, у складі тендерної пропозиції фізична особа-підприємець ОСОБА_1 подав, зокрема, цінову пропозицію за Лотом №3, у якій запропонував до поставки антифриз концентрат (зелений) HEPU P900-RM11-GRN, антифриз концентрат (синій) HEPU P999-G11 та антифриз концентрат (червоний) HEPU P999-G12, зазначивши країною походження товару Німеччину.
Також у складі тендерної пропозиції міститься документ «Технічна специфікація до предмета закупівлі», у якому учасником наведено найменування запропонованого товару та його технічні характеристики.
Зокрема, щодо антифризу концентрату HEPU P900-RM11-GRN учасником зазначено температуру замерзання – 80 °С, клас G11, зелений колір, а також наведено перелік допусків виробників транспортних засобів, серед яких VAG TL 774C, Opel/GM B0400240/1940656, Audi/VW G011 A8C A1, Ford 104703, BMW N60069.0, Chrysler MS-7170, Mercedes-Benz 325.0/325.2, Fiat 9.55523, JIS K2234, MTU MTL5048, MAN 324 NF, Iveco 18-1830.
Стосовно антифризу концентрату HEPU P999-G11 учасником також зазначено температуру замерзання – 80 °С, клас G11, синій колір та аналогічні стандарти якості й допуски виробників.
Щодо антифризу концентрату HEPU P999-G12 у технічній специфікації зазначено температуру замерзання – 80 °С, клас G12, червоний колір, а також стандарти якості AFNOR NFR 15-601, ASTM D3306, ASTM D4985, BS6580.
Крім того, судом встановлено, що у складі тендерної пропозиції міститься довідка (лист-пояснення) від 26.08.2024 №13/1 щодо причин ненадання копій сертифіката відповідності або паспорта якості, у якій фізична особа-підприємець ОСОБА_1 зазначив, що питання підтвердження відповідності продукції регулюються законодавством у сфері оцінки відповідності, а сертифікат відповідності видається лише у випадках, визначених законодавством. У зв`язку із цим учасник повідомив про відсутність підстав для подання сертифіката відповідності або паспорта якості та навів правове обґрунтування такої позиції з посиланням на законодавство у сфері підтвердження відповідності продукції.
Також, у складі тендерної пропозиції фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 також подано лист-пояснення щодо причин ненадання сертифіката відповідності та паспорта якості на запропонований товар.
Як убачається зі змісту зазначеного документа, учасник послався на положення статті 13 Закону України «Про підтвердження відповідності», відповідно до яких продавці (постачальники) зобов`язані реалізовувати продукцію за наявності документів, що підтверджують її відповідність, а також припиняти реалізацію продукції, яка не відповідає вимогам нормативних документів, зазначеним у декларації про відповідність або сертифікаті відповідності.
Крім того, учасник зазначив, що перелік продукції, яка підлягала обов`язковій сертифікації в Україні, був затверджений наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 01.02.2005 №28, однак запропонований ним товар до такого переліку не належить.
Також у листі-поясненні фізична особа-підприємець ОСОБА_1 зазначив, що відповідно до наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 06.05.2015 №451 продукція, яка є предметом спірної закупівлі, не підлягає обов`язковій сертифікації, а на підтвердження цього до тендерної пропозиції було додано лист Міністерства економічного розвитку і торгівлі України.
Крім цього, учасник послався на положення Закону України «Про технічні регламенти та оцінку відповідності», яким було реформовано систему підтвердження відповідності продукції, та зазначив, що з 01.01.2018 припинено функціонування державної системи сертифікації, у зв`язку із чим предмет закупівлі не підлягає обов`язковій сертифікації та обов`язковій оцінці відповідності.
Також учасник зазначив, що постановою Кабінету Міністрів України від 09.12.2014 №695, схваленою постановою Верховної Ради України від 11.12.2014 №26-VIII, передбачено скасування застосування окремих державних стандартів (ГОСТ), державних стандартів України (ДСТУ) та технічних умов (ТУ), які стосувалися продукції, що є предметом даної закупівлі.
Судом встановлено, що у поданому до складу тендерної пропозиції листі-поясненні фізична особа-підприємець ОСОБА_1 також зазначив, що гарантує належну якість запропонованого товару, яка, за його твердженням, підтверджується оригінальною упаковкою виробника та відповідним маркуванням (каталожним номером) заводу-виробника на продукції, що буде надано під час поставки товару.
Крім того, судом встановлено, що у складі тендерної пропозиції міститься декларація постачальника про відповідність (згідно з ДСТУ ISO/IEC 17050-1:2006) від 26.08.2024, складена фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 .
Зі змісту зазначеної декларації вбачається, що її емітентом визначено фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 , а об`єктом декларації є продукція за предметом закупівлі ДК 021:2015: 24960000-1 «Хімічна продукція різна», а саме: антифриз концентрат (зелений) HEPU P900-RM11-GRN, антифриз концентрат (синій) HEPU P999-G11 та антифриз концентрат (червоний) HEPU P999-G12.
У декларації наведено технічні характеристики запропонованої продукції, зокрема температуру замерзання, клас антифризу, колір, а також перелік допусків та стандартів якості, яким, за твердженням декларанта, відповідає запропонований товар.
Також у декларації зазначено, що наведений у ній товар відповідає вимогам низки державних стандартів, зокрема ДСТУ 2919-94, ДСТУ 2942-94, ДСТУ 2947-94, ДСТУ ISO 15037-1:2014, ДСТУ ISO 15037-2:2014, ДСТУ ISO 14001:2015, ДСТУ ISO 9001:2015, ДСТУ 2219:2015, ДСТУ 8815:2018, ДСТУ 8816:2018, ГОСТ 4754-97, ГОСТ 25640-83, ГОСТ 14896-84 та інших нормативних документів.
Як убачається з матеріалів справи, зазначена декларація підписана фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 із використанням кваліфікованого електронного підпису.
Дослідивши зміст тендерної документації, суд встановив, що вона не містила окремих вимог щодо форми, змісту, обов`язкових реквізитів чи порядку оформлення декларації про відповідність, яка могла подаватися учасником на підтвердження відповідності запропонованого товару технічним та якісним характеристикам предмета закупівлі.
За таких обставин суд дійшов висновку, що складення декларації без дотримання вимог, які не були визначені тендерною документацією, не могла бути самостійною підставою для відхилення тендерної пропозиції учасника.
Відтак суд погоджується з висновком Комісії Антимонопольного комітету України про те, що відхилення тендерної пропозиції фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 з наведених Замовником підстав не відповідало вимогам Закону України «Про публічні закупівлі».
Крім того, судом встановлено, що 07.09.2024 фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України зі скаргою № UA-2024-08-12-007951-а.с2, у якій просив, зокрема, зобов`язати Замовника скасувати рішення про відхилення його тендерної пропозиції.
За результатами розгляду зазначеної скарги Постійно діючою адміністративною колегією Антимонопольного комітету України 17.09.2024 прийнято рішення № 15406-р/пк-пз.
Як убачається зі змісту зазначеного рішення, Комісією було встановлено, що у складі тендерної пропозиції фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 були відсутні окремі документи, передбачені тендерною документацією, а саме: довідка у довільній формі або витяг із бухгалтерських даних щодо наявності в учасника обладнання та матеріально-технічної бази, необхідної для виконання договору, а також наказ про призначення менеджера з продажу або відповідний штатний розпис, який містив би інформацію про наявність такого працівника.
Разом з тим Комісія дійшла висновку, що виявлені недоліки стосувалися документів, які підтверджують відповідність учасника встановленим кваліфікаційним критеріям, а тому відповідно до пункту 43 Особливостей здійснення публічних закупівель та частини дев`ятої статті 26 Закону України «Про публічні закупівлі» Замовник був зобов`язаний надати учаснику можливість усунути зазначені невідповідності шляхом розміщення через електронну систему закупівель повідомлення з вимогою про їх усунення.
У зв`язку з наведеним рішенням від 17.09.2024 №15406-р/пк-пз Комісія зобов`язала Замовника скасувати рішення про відхилення тендерної пропозиції фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 .
Дослідивши матеріали справи та інформацію, розміщену в електронній системі закупівель, суд встановив, що після прийняття зазначеного рішення статус тендерної пропозиції фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 було змінено на «Рішення скасоване», а в подальшому — «Відхилено».
Водночас матеріали справи свідчать про відсутність доказів того, що після прийняття рішення Комісії від 17.09.2024 №15406-р/пк-пз Замовником було розміщено в електронній системі закупівель повідомлення про усунення виявлених невідповідностей, як це передбачено пунктом 43 Особливостей.
За таких обставин Комісія дійшла висновку, що Замовник фактично не виконав рішення органу оскарження від 17.09.2024 №15406-р/пк-пз, оскільки повторно відхилив тендерну пропозицію учасника, не надавши останньому можливості усунути встановлені невідповідності.
Судом також встановлено, що відповідно до частини двадцять другої статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі» рішення органу оскарження набирають чинності з дня їх прийняття, є обов`язковими для виконання замовниками та іншими особами, яких вони стосуються, а якщо такі рішення не були оскаржені до суду, вони повинні бути виконані не пізніше тридцяти днів з дня їх прийняття.
При цьому матеріали справи не містять доказів оскарження Замовником до суду рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України від 17.09.2024 №15406-р/пк-пз, а тому зазначене рішення було обов`язковим для виконання.
З огляду на наведене Комісія у спірному рішенні вірно дійшла висновку, що Замовник, не виконавши рішення органу оскарження від 17.09.2024 №15406-р/пк-пз, порушив вимоги частини двадцять другої статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі», а також вимоги пункту 43 Особливостей та частини дев`ятої статті 26 Закону України «Про публічні закупівлі».
Крім того, суд погоджується з висновком Комісії про те, що повторне відхилення тендерної пропозиції фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 з підстав, наведених у протоколі розгляду тендерних пропозицій, є неправомірним, у зв`язку з чим Замовником порушено вимоги пункту 44 Особливостей.
Також у спірному рішенні Комісія вірно зазначила про те, що неправомірне відхилення тендерної пропозиції скаржника та подальше визначення іншого учасника переможцем процедури закупівлі свідчить про застосування Замовником різного підходу до оцінки тендерних пропозицій учасників, що призвело до порушення принципів здійснення публічних закупівель, визначених статтею 5 Закону України «Про публічні закупівлі», зокрема принципів об`єктивного та неупередженого визначення переможця процедури закупівлі, недискримінації учасників та рівного ставлення до них.
Оцінивши доводи сторін, дослідивши матеріали справи та надані докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України прийнято на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначені Законом України «Про публічні закупівлі», із належним дослідженням обставин, що мають значення для вирішення спору.
Суд погоджується з висновками Комісії про те, що тендерна документація не містила окремих вимог щодо форми та змісту декларації про відповідність, а відтак відхилення тендерної пропозиції фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 з цієї підстави не відповідало вимогам Закону України «Про публічні закупівлі».
Крім того, суд вважає обґрунтованим висновок Комісії про те, що встановлені Замовником невідповідності щодо документів, поданих на підтвердження відповідності кваліфікаційним критеріям, підпадали під дію пункту 43 Особливостей здійснення публічних закупівель, а тому Замовник був зобов`язаний надати учаснику можливість їх усунути у порядку, визначеному законодавством, чого зроблено не було.
Матеріалами справи також підтверджується, що Замовником не виконано рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України від 17.09.2024 №15406-р/пк-пз, яке відповідно до частини двадцять другої статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі» є обов`язковим до виконання, а доказів його оскарження у судовому порядку матеріали справи не містять.
За таких обставин Комісія Антимонопольного комітету України обґрунтовано дійшла висновку про неправомірність повторного відхилення тендерної пропозиції фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , порушення Замовником вимог пунктів 43, 44 Особливостей здійснення публічних закупівель, частини дев`ятої статті 26, частини двадцять другої статті 18 та статті 5 Закону України «Про публічні закупівлі», а також про необхідність зобов`язання Замовника усунути виявлені порушення.
Доводи позивача, наведені у позовній заяві та відповіді на відзив, не спростовують установлених Комісією обставин, ґрунтуються на власному тлумаченні положень законодавства про публічні закупівлі та не підтверджуються належними і допустимими доказами.
Відтак суд дійшов висновку, що рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України від 31.10.2024 №17709-р/пк-пз є законним, обґрунтованим та таким, що відповідає критеріям, визначеним частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у зв`язку з чим підстави для його скасування відсутні.
З огляду на викладене, адміністративний позов Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» задоволенню не підлягає.
Згідно частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, а також письмові доводи сторін, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.
Питання розподілу судових витрат, відповідно до норм статті 139 КАС України, судом не вирішується з огляду на відмову у задоволенні позовних вимог.
Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
в и р і ш и в:
Відмовити у задоволенні адміністративного позову. 
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лисенко В.І.