Справа № 320/10012/21 
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 травня 2026 року м. Одеса
Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Лебедєвої Г.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження справу за адміністративним позовом Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі філії «Відокремлений підрозділ «Запорізька атомна електрична станція» до Північного офісу Держаудитслужби, за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача товариства з обмеженою відповідальністю «ТМСпецмаш», товариства з обмеженою відповідальністю «Графтрейд» про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі,- 
ВСТАНОВИВ:
Державне підприємство "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі відокремленого підрозділу "Запорізька атомна електрична станція" звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі (UA -2021-02-08-004883-а) Південного офісу Держаудитслужби від 29.07.2021.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 06.07.2020 в електронній системі закупівель на сторінці закупівлі за номером UA-2021-02-08-004883-a (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2021-02-08-004883-а) було оприлюднено Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу закупівель на підставі наказу Північного офісу Держаудитслужби (далі за текстом Держаудитслужба) № 404 від 05.07.2021. Замовником за закупівлею за номером UA-2021-02-08-004883-a є Відокремлений підрозділ «Запорізька АЕС» Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом». 29.07.2021 Держаудитслужбою в електронній системі був оприлюднений висновок про результати моніторингу закупівлі (далі за текстом - Висновок). Відповідно до констатуючої частини Висновку, за результатами моніторингу були встановлені наступні порушення: «Аналізом інформації, розміщеної в електронній системі закупівель Prozorro, встановлено, що ТД складено Замовником з порушенням вимог пункту З частини другої статті 16 Закону Ne 922-VIH. Так, частиною 1 статті 16 Закону визначено, що Замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Згідно з частиною 2 статті 16 Закону одним з кваліфікаційних критеріїв визначено наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору. Однак, відповідно до підпункту 5.2 пункту 5 розділу ІІІ ТД Замовник встановив вимогу щодо надання лише довідки про наявність досвіду виконання аналогічних договорів, відповідно до якої учасник зазначає інформацію про номер та дату укладання договору, найменування контрагента, з яким було укладено договір, найменування предмету закупівлі та код четвертої цифри національного класифікатора ДК 021:2015 до якого відноситься предмет закупівлі. Водночас, така вимога не відповідає вимогам Закону, оскільки його частина 2 статті 16 зазначає саме факт «документально підтвердженого досвіду», а не «укладання» договору. Тому сама по собі довідка не може підтвердити факт постачання/придбання товару, оскільки згідно з главою 48 Цивільного кодексу України процес виконання договору слідує після моменту його укладення. Відповідно, факт виконання договору підтверджується відповідною накладною, актом приймання-передачі, позитивним листом-відгуком від замовника тощо. При цьому, вже за результатами розгляду тендерних пропозицій Замовником направлено повідомлення вимоги про усунення невідповідностей в інформації або документах учасникам TOB «ТМССпецмаш» ma TOB «Графтрейд», саме стосовно надання документального підтвердження досвіду виконання договорів на постачання аналогічних товарів.». У Висновку також містяться наступні зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель: «З огляду на встановлені порушення Північний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо недопущення недоліків у подальшій роботі.»
Позивач уважає вказаний висновк про результати моніторингу закупівлі протиправним та таким, що підлягає скасуванню, а тому звернувся до суду з даною позовною заявою.
Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги, позивач зазначає, що закупівля товару «код ДК 021:2015 - 42130000-9 Арматура трубопровідна: крани, вентилі, клапани та подібні пристрої (ущільнюючи вироби)» (номер закупівлі в електронній системі UA-2021-02-08-004883-a) проведена ВП «Запорізька АЕС» відповідно до річного плану закупівель та оголошення про проведення закупівлі, оприлюдненого в електронній системі. Умови проведення тендеру визначені оприлюдненою в електронній системі тендерною документацією № 83-12-04/23 (далі за текстом – Тендерна документація). Відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі», вибір кваліфікаційних критеріїв, із передбачених статтею 16 цього закону, та встановлення способу підтвердження відповідності учасників таким кваліфікаційним критеріям є прерогативою замовника. Пунктом 5.2 розділу 3 Тендерної документації Замовником був встановлений кваліфікаційний критерій «Наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів)» та визначений спосіб підтвердження відповідності учасника цьому критерію - шляхом надання довідки за підписом уповноваженої особи, з переліком укладених та виконаних учасником договорів (договору) про поставку аналогічних товарів на закупівлю згідно з формою додатку № 16 до тендерної документації. При цьому, Тендерною документацією встановлено, що аналогічним договором вважається договір на постачання товару, який відповідає коду четвертої цифри національного класифікатора ДК 021:2015 товару, який є предметом закупівлі. Додатком № 16 до Тендерної документації Замовником встановлена форма довідки щодо укладених та виконаних учасником договорів (договору) про поставку аналогічних товарів, яка подається учасниками в якості документального підтвердження відповідності кваліфікаційному критерію «Наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів)». Тобто Замовником в Тендерній документації встановлена вимога щодо надання учасником інформації саме про укладені та виконані аналогічні договори, що і визначає наявність у учасника досвіду виконання аналогічних договорів. Позивач зазначає, що надання учасником закупівлі довідки (як документу, що містить певну інформацію на вимогу Замовника) є способом документального підтвердження відповідності учасника встановленим замовником кваліфікаційним критеріям. Таким чином, надання учасником Закупівлі довідки за формою, визначеною додатком № 16 до Тендерної документації з інформацією про укладені та виконані таким учасником договори про поставку аналогічних товарів є встановленим Замовником способом документального підтвердження відповідності учасника Закупівлі кваліфікаційному критерію «Наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів)». З огляду на вищевикладене, позивач уважає, що висновок Держаудитслужби про порушення Замовником пункту 3 частини другої статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі» є необґрунтованим, таким що не відповідає фактичним обставинам Закупівлі та положенням Закону України «Про публічні закупівлі».
Вказаній справі присвоєно номер 320/10012/21.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 26.08.2021 адміністративну справу №320/10012/21 за позовом Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі відокремленого підрозділу "Запорізька атомна електрична станція" до Північного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі передано за підсудністю до Окружного адміністративного суду міста Києва.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.11.2021 року відкрито провадження в адміністративній справі № 320/10012/21 та ухвалено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та без проведення судового засідання відповідно до статті 262 КАС України.
25.11.2021 року до Окружного адміністративного суду міста Києва від Північного офісу Держаудитслужби надійшов відзив на позовну заяву. 
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» № 2825-ІХ, визначено ліквідувати Окружний адміністративний суд міста Києва.
Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону №2825-IX з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.
На виконання вимог Закону України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» щодо забезпечення розгляду адміністративних справ» (далі - Закон) наказом ДСА України від 16.09.2024 №399 затверджено Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва (далі - Порядок №399).
Пунктами 4-7 Порядку №399 визначено, що на розгляд та вирішення судам підлягають передачі судові справи, які нерозглянуті ОАСК та передані до КОАС, але до набрання чинності Законом, не розподілені між суддями. Матеріали щодо розгляду та вирішення окремих процесуальних питань у межах нерозглянутих судових справ підлягають передачі до судів, визначених у результаті автоматизованого розподілу судових справ між судами, проведеного відповідно до правил, установлених цим Порядком. Судові справи, вказані у переліку, які підлягають передачі судам, мають бути зареєстровані в базі даних. Перелік складається відповідальною особою протягом семи робочих днів після опублікування цього Порядку за формою, визначеною у додатку 1 до Порядку, та формується в електронній формі із застосуванням КЕП.
На виконання положень Закону № 2825-IX та відповідно до Порядку № 399, матеріали адміністративної справи № 320/10012/21 передано на розгляд до Одеського окружного адміністративного суду.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями Одеського окружного адміністративного суду від 14.03.2025 року, справа № 320/10012/21 передана судді Лебедєвій Г.В. 
Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 17.03.2025 року прийнято до провадження справу № 320/10012/21 за позовом Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі відокремленого підрозділу "Запорізька атомна електрична станція" до Північного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі, розгляд справи розпочав спочатку та ухвалив розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) відповідно до ст. 262 КАС України.
03.04.2025 року до Одеського окружного адміністративного суду від Північного офісу Держаудитслужби надійшов відзив на позовну заяву. Відповідно до відзиву відповідач проти задоволення позову заперечує та просить відмовити в його задоволенні. 
В обґрунтування своєї позиції відповідач зазначає, що аналізом інформації, розміщеної в електронній системі закупівель Prozorro, встановлено, що ТД складено Замовником з порушенням вимог пункту 3 частини другої статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі» № 922-VIII. Так, частиною 1 статті 16 Закону визначено, що Замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Згідно з частиною 2 статті 16 Закону одним з кваліфікаційних критеріїв визначено наявність документально Підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору. Однак, відповідно до підпункту 5.2 пункту 5 розділу III ТД, Замовник встановив вимогу щодо надання лише довідки про наявність досвіду виконання аналогічних договорів, відповідно до якої учасник зазначає інформацію про номер та дату укладання договору, найменування контрагента, з яким було укладено договір, найменування предмету закупівлі та код четвертої цифри національного класифікатора ДК 021:2015 до якого відноситься предмет закупівлі. Водночас, така вимога не відповідає вимогам Закону, оскільки його частина 2 статті 16 зазначає саме факт «документально підтвердженого досвіду», а не «укладання» договору. Тому сама по собі довідка не може підтвердити факт постачання/придбання товару, оскільки згідно з главою 48 Цивільного кодексу України процес виконання договору слідує після моменту його укладення. Відповідно, факт виконання договору підтверджується відповідною накладною, актом приймання-передачі, позитивним листом-відгуком від Замовника тощо. При цьому, вже за результатами розгляду тендерних пропозицій Замовником направлено повідомлення вимоги про усунення невідповідностей в інформації або документах учасникам ТОВ «ТМССпецмаш» та ТОВ «Графтрейд», саме відносно надання документального підтвердження досвіду виконання договорів на постачання аналогічних товарів.
Також відповідач вказує, що пунктом 5 частини 7 статті 8 Закону № 922-VIII передбачено, що у висновку обов`язково зазначається: зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю. Наказом Міністерства фінансів України від 08 вересня 2020 року № 552 (далі – Порядок № 552) затверджено форму висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядок заповнення форми такого висновку. Відповідно до частини 3 розділу ІІІ Порядку № 552 встановлено, що «у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акту, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення». Отже, вказаними нормами Порядку № 522 не передбачено імперативної вимоги щодо обов`язкової конкретизації чітких вимог або рекомендацій щодо способу або механізмів усунення виявлених під час моніторингу порушень, про яке зазначається у спірному рішенні. З аналізу положень пункту 5 частини 7 статті 8 Закону № 922-VIII та пункту 1 Розділу ІІІ Порядку № 552 слідує, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі повинен обов`язково містити зобов`язання щодо усунення виявлених порушень (порушення) законодавства у сфері публічних закупівель. Зобов`язальна частина висновку може включати як заходи, направлені на виправлення виявлених порушень та приведення процедури закупівлі у відповідність до встановлених правил та стандартів, так рекомендації, спрямовані на запобігання вчинення таких порушень у подальшому. При цьому спосіб, у який замовник повинен усунути виявлені порушення не визначений ні Законом № 922-VIII, ні Порядком № 552. З цього слідує, що орган державного фінансового контролю має певну свободу розсуду щодо визначення способу усунення виявлених порушень. Водночас реалізація таких повноважень повинна здійснюватися органом державного фінансового контролю з урахуванням контексту допущених порушень та вагомості їх впливу на процедуру закупівлі з метою обрання пропорційного та ефективного заходу для їх усунення та/або недопущення у подальшому. Крім того, визначаючи спосіб усунення порушень, з метою попередження вчинення замовником нового порушення вимог законодавства, контролюючий орган повинен чітко зазначити конкретний захід (варіант поведінки), який слід вжити замовнику для їх усунення. В оскаржуваному висновку, з урахуванням конкретних обставин, Північний офіс Держаудитслужби зобов`язав здійснити заходи щодо недопущення встановлених порушень у подальшому. Отже, контролюючий орган чітко визначив, які саме дії повинен здійснити позивач, зокрема, «зобов`язав здійснити заходи щодо недопущення встановлених порушень у подальшому». Зміст зобов`язальної частини оскаржуваного висновку сформульовано Північним офісом Держаудитслужби на виконання її владних управлінських функцій, за результатом проведеної перевірки. Північний офіс Держаудитслужби уважає, що при зобов`язанні усунення порушення чітко дотримувався норм та вимог, установлених Законом та жодним чином не порушив прав та охоронюваних інтересів позивача. З огляду на викладене, відповідач вказує, що позивачем не доведено, що висновок про результати моніторингу закупівлі UA-2021-02-08-004883-a: Сальникова набивка ХБП 14х14 (плетена, бавовняна, просочена жировим складом, графітована)) або еквівалент, очікуваною вартістю 4 121 397,05 грн, ДК 021:2015: 42130000-9 — Арматура трубопровідна: крани, вентилі, клапани та подібні пристрої, 13, кг, складено з порушенням норм діючого законодавства та є незаконним, а отже підстави для задоволення позову Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі відокремленого підрозділу "Запорізька атомна електрична станція" відсутні.
07.04.2025 року до суду від Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі філії «Відокремлений підрозділ «Запорізька атомна електрична станція» надійшла відповідь на відзив, в якій ззаперечує проти доводів відповідача та наполягає на задоволенні позовних вимог. 
Також у відповіді на відзив заявлено клопотання про здійснення процесуального правонаступництва позивача шляхом заміни Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі відокремленого підрозділу Запорізька атомна електрична станція на правонаступника - Акціонерне товариство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі філії «Відокремлений підрозділ «Запорізька атомна електрична станція».
Ухвалою від 10.04.2025 року задоволено клопотання Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі філії «Відокремлений підрозділ «Запорізька атомна електрична станція» про заміну позивача правонаступником по справі № 320/10012/21. Допущено заміну позивача Державне підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі відокремленого підрозділу «Запорізька атомна електрична станція» на його правонаступника Акціонерне товариство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі філії «Відокремлений підрозділ «Запорізька атомна електрична станція».
Ухвалою від 05.01.2026 року суд ухвалив розгляд справи № 320/10012/21 проводити в порядку загального позовного провадження та призначив по справі підготовче засідання на 27.01.2026 року.
В підготовче засідання, призначене на 27.01.2026 року, з`явилися представники сторін. 
В підготовчу судовому засідання на обговорення учасників поставлено питання про залучення до участі в справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача, учасників закупівлі UA-2021-02-08-004883-а, за результатами моніторингу якої складено оскаржуваний висновок, а саме товариство з обмеженою відповідальністю «ТМСпецмаш» та товариство з обмеженою відповідальністю «Графтрейд».
Представник сторін в підготовчому засіданні не заперечували проти залучення третіх осіб.
Ухвалою від 27.01.2026 року суд залучив до участі у справі № 420/30893/23 у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - товариство з обмеженою відповідальністю «ТМСпецмаш» та товариства з обмеженою відповідальністю «Графтрейд».
Суд, ухвалою занесеною до протоколу судового засідання від 27.01.2026 року, відклав підготовче засідання на 26.02.2026 року.
Підготовче судове засідання, призначене на 26.02.2026 року, відкладено на 04.03.2026 року у зв`язку з перебуванням судді у відпустці.
В підготовче засідання, призначене на 04.03.2026 року, з`явилися представники сторін. Представники третіх осіб не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином та завчасно.
Від представник третьої особи товариства з обмеженою відповідальністю «ТМСпецмаш» надійшло клопотання про ознайомлення з матеріалами справи та відкладення розгляду справи.
Суд, ухвалою занесеною до протоколу судового засідання від 04.03.2026 року, відклав підготовче засідання на 17.03.2026 року.
04.03.2026 року до Одеського окружного адміністративного суду від третьої особи ТОВ «ТМСпецмаш» надійшли пояснення щодо позову, в яких вказано, що тендерна документація на закупівлю ущільнюючих виробів в частині критерію документального підтвердження досвіду виконання аналогічного договору, виходячи зі специфіки предмета закупівлі, учасників закупівлі, змісту та форми довідки, відповідає законодавству у сфері публічних закупівель. Вимога відповідача про зобов`язання позивача здійснити заходи щодо недопущення недоліків у подальшій роботі грунтується на незаконному висновку. Висновок відповідача є протиправним і підлягає скасуванню.
В підготовче засідання, призначене на 17.03.2026 року, з`явилися представники сторін. Представники третіх осіб не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином та завчасно. Від представник третьої особи ТОВ «ТМСпецмаш» надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Ухвалою від 17.03.2026 року суд закрив підготовче провадження та призначив справу № 320/10012/21 до судового розгляду на 17.04.2026 року.
В судове засідання, призначене на 17.04.2026 року, з`явилися представники сторін та представник третьої особи ТОВ «Графтрейд». Від представник третьої особи ТОВ «ТМСпецмаш» надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності.
У судовому засіданні 17.04.2026 року під час розгляду справи по суті сторони у вступному слові надали свої пояснення щодо змісту та підстав своїх вимог і заперечень щодо предмета позову.
Представник позивача позовні вимоги підтримав та просив задовольнити.
Представник відповідача проти задоволення позову заперечував. 
Представник третьої особи ТОВ «Графтрейд» підтримав позовні вимоги.
У судовому засіданні 17.04.2026 року суд з`ясував думку учасників справи щодо продовження розгляду справи в порядку письмового провадження. 
Ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання від 17.04.2026 року, суд задовольнив клопотання учасників справи та на підставі ч. 3 ст. 194 КАС України здійснив розгляд справи в порядку письмового провадження.
Дослідивши матеріали адміністративної справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, судом встановлено наступне.
Відокремленим підрозділом «Запорізька атомна електрична станція» Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енєргоатом» в системі електронних закупівель оприлюднено інформацію про процедуру закупівлі товару (номер закупівлі в електронній системі UA-2021-02-08-004883-a): предмета закупівлі - Ущільнюючи вироби, класифікатор та його відповідний код:ДК 021:2015: 42130000-9 - Арматура трубопровідна: крани, вентилі, клапани та подібні пристрої.
Умови проведення тендеру визначені оприлюдненою в електронній системі тендерною документацією № 83-12-04/23.
Пунктом 5.2 розділу 3 Тендерної документації Замовником був встановлений кваліфікаційний критерій: «Наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів): довідку за підписом уповноваженої особи, з переліком укладених та виконаних учасником договорів (договору) про поставку аналогічних товарів на закупівлю згідно з формою додатку № 16 до тендерної документації. Аналогічним договором вважається договір на постачання товару, який відповідає коду четвертої цифри національного класифікатора ДК 021:2015 товару, який є предметом закупівлі.».
Додатком № 16 до Тендерної документації Замовником встановлена форма довідки щодо укладених та виконаних учасником договорів (договору) про поставку аналогічних товарів, яка подається учасниками в якості документального підтвердження відповідності кваліфікаційному критерію «Наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів)».
Північним офісом Держаудитслужби відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року № 922-VIII, пункту 9 Положення про Північний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Державної аудиторської служби України від 02 червня 2016 року № 23 та на підставі наказу Північного офісу Держаудитслужби від 05.07.2021 № 404, здійснено моніторинг процедури закупівлі за номером UA-2021-02-08-004883-a на закупівлю товару: Сальникова набивка ХБП 14х14 (плетена, бавовняна, просочена жировим складом, графітована)) або еквівалент, 4121397.05UAH, 42130000-9, ДК021, 13, кг.
За результатами моніторингу процедури закупівлі складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2021-02-08-004883-a від 29.07.2021 року, який оприлюднено в електронній системі закупівель.
Підстава здійснення моніторингу у висновку вказано: «Виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.».
У висновку зазначено, що: «Предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації щодо закупівлі, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VIII, у редакції від 02.04.2020 року (далі – Закон № 922-VIII), розгляду тендерних пропозицій, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця. Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель на 2021 рік, оголошення про проведення відкритих торгів, тендерну документацію №83-12-04/23, затверджену рішенням тендерного комітету від 04.02.2020 № б/н (далі – ТД), реєстр отриманих пропозицій від 07.04.2021 року, тендерні пропозиції ТОВ «ТМСпецмаш» та ТОВ «Графтрейд», витяг з протоколу засідання тендерного комітету ВП «Запорізька АЕС ДП «НАЕК «Енергоатом» (далі – Замовник) від 08.04.2021, відповідь Замовника на питання Північного офісу Держаудитслужби від 12.07.2021. Аналізом інформації, розміщеної в електронній системі закупівель Prozorro, встановлено, що ТД складено Замовником з порушенням вимог пункту 3 частини другої статті 16 Закону № 922-VIII. Так, частиною 1 статті 16 Закону визначено, що Замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Згідно з частиною 2 статті 16 Закону одним з кваліфікаційних критеріїв визначено наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору. Однак, відповідно до підпункту 5.2 пункту 5 розділу ІІІ ТД Замовник встановив вимогу щодо надання лише довідки про наявність досвіду виконання аналогічних договорів, відповідно до якої учасник зазначає інформацію про номер та дату укладання договору, найменування контрагента, з яким було укладено договір, найменування предмету закупівлі та код четвертої цифри національного класифікатора ДК 021:2015 до якого відноситься предмет закупівлі . Водночас, така вимога не відповідає вимогам Закону, оскільки його частина 2 статті 16 зазначає саме факт «документально підтвердженого досвіду», а не «укладання» договору. Тому сама по собі довідка не може підтвердити факт постачання/придбання товару, оскільки згідно з главою 48 Цивільного кодексу України процес виконання договору слідує після моменту його укладення. Відповідно, факт виконання договору підтверджується відповідною накладною, актом приймання-передачі, позитивним листом-відгуком від замовника тощо. При цьому, вже за результатами розгляду тендерних пропозицій Замовником направлено повідомлення вимоги про усунення невідповідностей в інформації або документах учасникам ТОВ «ТМССпецмаш» та ТОВ «Графтрейд», саме стосовно надання документального підтвердження досвіду виконання договорів на постачання аналогічних товарів.».
У розділі Висновок про наявність або відсутність порушень законодавства вказано: «За результатами здійсненого моніторингу встановлено порушення пункту 3 частини 2 статті 16 Закону № 922-VIII. За результатами розгляду питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель при визначенні предмета закупівлі, відображенні закупівлі у річному плані, оприлюдненні інформації щодо закупівлі, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця - порушень не встановлено.».
У Висновку також містяться наступні зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель: «З огляду на встановлені порушення Північний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо недопущення недоліків у подальшій роботі.».
Позивач не погоджується з висновком за результатами моніторингу закупівлі UA-2021-02-08-004883-a від 29.07.2021 року, вважає його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, у зв`язку з чим звернувся до суду з цим позовом.
Вирішуючи даний публічно-правовий спір, що виник між сторонами, суд виходить з наступного.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. 
У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» №2939-XII від 26.01.1993 (далі - Закон №2939).
Відповідно до статті 2 Закону №2939, головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Правові та організаційні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VIII.
Положеннями п. 9 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII визначено, що замовники органи державної влади, органи місцевого самоврядування та органи соціального страхування, створені відповідно до закону, а також юридичні особи (підприємства, установи, організації) та їх об`єднання, які забезпечують потреби держави або територіальної громади, якщо така діяльність не здійснюється на промисловій чи комерційній основі, за наявності однієї з таких ознак: юридична особа є розпорядником, одержувачем бюджетних коштів; органи державної влади чи органи місцевого самоврядування або інші замовники володіють більшістю голосів у вищому органі управління юридичної особи; у статутному капіталі юридичної особи державна або комунальна частка акцій (часток, паїв) перевищує 50 відсотків.
До замовників також належать юридичні особи та/або суб`єкти господарювання, які здійснюють діяльність в окремих сферах господарювання та відповідають хоча б одній з таких ознак: органам державної влади, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування належить частка у статутному капіталі суб`єкта господарювання в розмірі більше ніж 50 відсотків або такі органи володіють більшістю голосів у вищому органі суб`єкта господарювання чи правом призначати більше половини складу виконавчого органу або наглядової ради суб`єкта господарювання; наявність спеціальних або ексклюзивних прав.
Пунктом 6 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII передбачено, що електронна система закупівель інформаційно-телекомунікаційна система, що забезпечує проведення процедур закупівель, створення, розміщення, оприлюднення та обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами.
Відповідно до частини 1 статті 2 Закону №922-VIII передбачено, що він застосовується: до замовників, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень; до замовників, які здійснюють діяльність в окремих сферах господарювання, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 1 мільйон гривень, а робіт - 5 мільйонів гривень.
Під час здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг, вартість яких є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому цієї частини, замовники повинні дотримуватися принципів здійснення публічних закупівель, установлених цим Законом, та можуть використовувати електронну систему закупівель з метою відбору постачальника товару (товарів), надавача послуги (послуг) та виконавця робіт для укладення договору.
У разі здійснення закупівель товарів, робіт і послуг без використання електронної системи закупівель, за умови, що вартість предмета закупівлі дорівнює або перевищує 50 тисяч гривень та є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому цієї частини, замовники обов`язково оприлюднюють звіт про укладені договори в системі електронних закупівель відповідно до статті 10 цього Закону.
Порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель врегульований статті 8 Закону №922-VIII.
Відповідно до частини 2 статті 8 Закону №922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Згідно з частиною 4 статті 8 Закону №922-VIII строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання. (частина 6 статті 8 Закону №922-VIII).
Відповідно до частини 19 статті 8 Закону №922-VIII форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Стаття 16 Закону №922-VIII передбачає, що замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв:
1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій;
2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід;
3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів);
4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.
Відповідно до частини 1 статті 17 Закону №922-VIII замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника або відмовити в участі у переговорній процедурі закупівлі (крім випадків, зазначених у пунктах 2, 4, 5 частини другої статті 40 цього Закону) в разі, якщо:
1) замовник має незаперечні докази того, що учасник процедури закупівлі пропонує, дає або погоджується дати прямо чи опосередковано будь-якій службовій (посадовій) особі замовника, іншого державного органу винагороду в будь-якій формі (пропозиція щодо найму на роботу, цінна річ, послуга тощо) з метою вплинути на прийняття рішення щодо визначення переможця процедури закупівлі або застосування замовником певної процедури закупівлі;
2) відомості про юридичну особу, яка є учасником процедури закупівлі, внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення;
3) службову (посадову) особу учасника процедури закупівлі, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення корупційного правопорушення або правопорушення, пов`язаного з корупцією;
4) суб`єкт господарювання (учасник) протягом останніх трьох років притягувався до відповідальності за порушення, передбачене пунктом 4 частини другої статті 6, пунктом 1 статті 50 Закону України «Про захист економічної конкуренції», у вигляді вчинення антиконкурентних узгоджених дій, що стосуються спотворення результатів тендерів;
5) фізична особа, яка є учасником процедури закупівлі, була засуджена за кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов`язане з хабарництвом та відмиванням коштів), судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;
6) службова (посадова) особа учасника процедури закупівлі, яка підписала тендерну пропозицію (або уповноважена на підписання договору в разі переговорної процедури закупівлі), була засуджена за кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов`язане з хабарництвом, шахрайством та відмиванням коштів), судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;
7) тендерна пропозиція подана учасником конкурентної процедури закупівлі або участь у переговорній процедурі бере учасник, який є пов`язаною особою з іншими учасниками процедури закупівлі та/або з уповноваженою особою (особами), та/або з керівником замовника;
8) учасник процедури закупівлі визнаний у встановленому законом порядку банкрутом та стосовно нього відкрита ліквідаційна процедура;
9) у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відсутня інформація, передбачена пунктом 9 частини другої статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» (крім нерезидентів);
10) юридична особа, яка є учасником процедури закупівлі (крім нерезидентів), не має антикорупційної програми чи уповноваженого з реалізації антикорупційної програми, якщо вартість закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) або робіт дорівнює чи перевищує 20 мільйонів гривень (у тому числі за лотом);
11) учасник процедури закупівлі є особою, до якої застосовано санкцію у виді заборони на здійснення у неї публічних закупівель товарів, робіт і послуг згідно із Законом України «Про санкції»;
12) службова (посадова) особа учасника процедури закупівлі, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з використанням дитячої праці чи будь-якими формами торгівлі людьми;
13) учасник процедури закупівлі має заборгованість із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), крім випадку, якщо такий учасник здійснив заходи щодо розстрочення і відстрочення такої заборгованості у порядку та на умовах, визначених законодавством країни реєстрації такого учасника.
Згідно із частиною 2 статті 21 Закону №922-VIII оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити наступну інформацію: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності); 3) кількість та місце поставки товарів, обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг; 4) очікувана вартість предмета закупівлі; 5) строк поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 6) кінцевий строк подання тендерних пропозицій; 7) умови оплати; 8) мова (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції; 9) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 10) дата та час розкриття тендерних пропозицій, якщо оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднюється відповідно до частини третьої статті 10 цього Закону; 11) розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону у межах від 0,5 відсотка до 3 відсотків очікуваної вартості закупівлі або в грошових одиницях; 12)математична формула для розрахунку приведеної ціни (у разі її застосування).
Відповідно до частини 1 та 3 статті 22 Закону №922-VIII, тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.
Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
Відповідно до частини 1 статті 31 Закону №922-VIII замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо:
1) учасник процедури закупівлі:
- не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону;
- не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства;
- зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з частиною п`ятнадцятою статті 29 цього Закону;
- не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, що визначені замовником у тендерній документації до такого забезпечення тендерної пропозиції;
- не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей;
- не надав обґрунтування аномально низької ціни тендерної пропозиції протягом строку, визначеного в частині чотирнадцятій статті 29 цього Закону;
- визначив конфіденційною інформацію, що не може бути визначена як конфіденційна відповідно до вимог частини другої статті 28 цього Закону;
2) тендерна пропозиція учасника:
- не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації;
- викладена іншою мовою (мовами), аніж мова (мови), що вимагається тендерною документацією;
- є такою, строк дії якої закінчився;
3) переможець процедури закупівлі:
- відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю;
- не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону;
- не надав копію ліцензії або документа дозвільного характеру (у разі їх наявності) відповідно до частини другої статті 41 цього Закону;
- не надав забезпечення виконання договору про закупівлю, якщо таке забезпечення вимагалося замовником.
Частиною 2 статті 31 Закону №922-VIII передбачено, що інформація про відхилення тендерної пропозиції, у тому числі підстави такого відхилення (з посиланням на відповідні норми цього Закону та умови тендерної документації, яким така тендерна пропозиція та/або учасник не відповідають, із зазначенням, у чому саме полягає така невідповідність), протягом одного дня з дня ухвалення рішення оприлюднюється в електронній системі закупівель та автоматично надсилається учаснику/переможцю процедури закупівлі, тендерна пропозиція якого відхилена, через електронну систему закупівель.
Форма висновку про результати моніторингу закупівлі та порядок його заповнення затверджена наказом Міністерства фінансів України від 8 вересня 2020 року № 552 (далі - «Порядок № 552»).
Відповідно до пунктів 3-5 Порядку № 552 висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - форма висновку) в електронній системі закупівель.
Підпис та затвердження висновку здійснюється шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису з дотриманням вимог законодавства в сфері електронного документообігу та електронних довірчих послуг.
Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі.
Спірні правовідносини виникли у зв`язку із оскарженням висновку Північного офісу Держаудитслужби № UA-2021-02-08-004883-a від 29.07.2021 року.
Судом вствновлено, що Північним офісом Держаудитслужби відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року № 922-VIII, пункту 9 Положення про Північний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Державної аудиторської служби України від 02 червня 2016 року № 23 та на підставі наказу Північного офісу Держаудитслужби від 05.07.2021 № 404, здійснено моніторинг процедури закупівлі за номером UA-2021-02-08-004883-a на закупівлю товару: Сальникова набивка ХБП 14х14 (плетена, бавовняна, просочена жировим складом, графітована)) або еквівалент, 4121397.05UAH, 42130000-9, ДК021, 13, кг.
За результатами моніторингу процедури закупівлі складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2021-02-08-004883-a від 29.07.2021 року, який оприлюднено в електронній системі закупівель.
Підстава здійснення моніторингу у висновку вказано: «Виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.».
У висновку зазначено, що: «Предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації щодо закупівлі, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VIII, у редакції від 02.04.2020 року (далі – Закон № 922-VIII), розгляду тендерних пропозицій, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця. Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель на 2021 рік, оголошення про проведення відкритих торгів, тендерну документацію №83-12-04/23, затверджену рішенням тендерного комітету від 04.02.2020 № б/н (далі – ТД), реєстр отриманих пропозицій від 07.04.2021 року, тендерні пропозиції ТОВ «ТМСпецмаш» та ТОВ «Графтрейд», витяг з протоколу засідання тендерного комітету ВП «Запорізька АЕС ДП «НАЕК «Енергоатом» (далі – Замовник) від 08.04.2021, відповідь Замовника на питання Північного офісу Держаудитслужби від 12.07.2021. Аналізом інформації, розміщеної в електронній системі закупівель Prozorro, встановлено, що ТД складено Замовником з порушенням вимог пункту 3 частини другої статті 16 Закону № 922-VIII. Так, частиною 1 статті 16 Закону визначено, що Замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Згідно з частиною 2 статті 16 Закону одним з кваліфікаційних критеріїв визначено наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору. Однак, відповідно до підпункту 5.2 пункту 5 розділу ІІІ ТД Замовник встановив вимогу щодо надання лише довідки про наявність досвіду виконання аналогічних договорів, відповідно до якої учасник зазначає інформацію про номер та дату укладання договору, найменування контрагента, з яким було укладено договір, найменування предмету закупівлі та код четвертої цифри національного класифікатора ДК 021:2015 до якого відноситься предмет закупівлі . Водночас, така вимога не відповідає вимогам Закону, оскільки його частина 2 статті 16 зазначає саме факт «документально підтвердженого досвіду», а не «укладання» договору. Тому сама по собі довідка не може підтвердити факт постачання/придбання товару, оскільки згідно з главою 48 Цивільного кодексу України процес виконання договору слідує після моменту його укладення. Відповідно, факт виконання договору підтверджується відповідною накладною, актом приймання-передачі, позитивним листом-відгуком від замовника тощо. При цьому, вже за результатами розгляду тендерних пропозицій Замовником направлено повідомлення вимоги про усунення невідповідностей в інформації або документах учасникам ТОВ «ТМССпецмаш» та ТОВ «Графтрейд», саме стосовно надання документального підтвердження досвіду виконання договорів на постачання аналогічних товарів.».
У розділі Висновок про наявність або відсутність порушень законодавства вказано: «За результатами здійсненого моніторингу встановлено порушення пункту 3 частини 2 статті 16 Закону № 922-VIII. За результатами розгляду питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель при визначенні предмета закупівлі, відображенні закупівлі у річному плані, оприлюдненні інформації щодо закупівлі, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця - порушень не встановлено.».
З огляду на встановлені порушення законодавства, відповідач зобов`язав позивача усунути порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель шляхом здійснення заходів щодо недопущення недоліків у подальшій роботі.
Таким чином, відповідач дійшов висновку, що встановлена замовником у підпункті 5.2 пункту 5 розділу ІІІ тендерної документації вимога щодо надання учасниками лише довідки про наявність досвіду виконання аналогічних договорів не відповідає положенням статті 16 Закону №922-VIII, оскільки така довідка не підтверджує факту виконання договору.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.
Відповідно до частини першої статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.
Пунктом 3 частини другої статті 16 Закону №922-VIII передбачено такий кваліфікаційний критерій, як наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору.
Отже, законодавець пов`язує підтвердження відповідності вказаному кваліфікаційному критерію саме з наявністю документального підтвердження факту виконання аналогічного договору, а не лише факту його укладення.
Суд звертає увагу, що поняття «виконання договору» та «укладення договору» не є тотожними.
За змістом глави 48 Цивільний кодекс України виконання зобов`язання є окремою стадією договірних правовідносин, яка настає після укладення договору та полягає у фактичному вчиненні сторонами передбачених договором дій.
Таким чином, сам по собі факт укладення договору не свідчить про його належне чи повне виконання.
Як убачається з матеріалів справи, пунктом 5.2 розділу 3 Тендерної документації Замовником був встановлений кваліфікаційний критерій: «Наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів): довідку за підписом уповноваженої особи, з переліком укладених та виконаних учасником договорів (договору) про поставку аналогічних товарів на закупівлю згідно з формою додатку № 16 до тендерної документації. Аналогічним договором вважається договір на постачання товару, який відповідає коду четвертої цифри національного класифікатора ДК 021:2015 товару, який є предметом закупівлі.».
Додатком № 16 до Тендерної документації Замовником встановлена форма довідки щодо укладених та виконаних учасником договорів (договору) про поставку аналогічних товарів, яка подається учасниками в якості документального підтвердження відповідності кваліфікаційному критерію «Наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів)».
Тож, тендерна документація позивача передбачала подання учасниками лише довідки у довільній формі із зазначенням інформації про договори на поставку аналогічних товарів.
Водночас така довідка не містить об`єктивного підтвердження фактичного виконання договору, оскільки складається самим учасником процедури закупівлі та не підтверджує факту постачання товару, виконання робіт чи надання послуг.
Суд погоджується з доводами відповідача про те, що документальним підтвердженням виконання аналогічного договору можуть бути, зокрема, акти приймання-передачі, видаткові накладні, листи-відгуки контрагентів, акти виконаних робіт або інші документи первинного обліку, які підтверджують реальне виконання договірних зобов`язань.
Аналогічний правовий підхід викладено у практиці Верховного Суду, зокрема у постановах у справах №260/3644/21 та №420/15232/22, у яких суд касаційної інстанції зазначив, що досвід виконання аналогічного договору має підтверджуватися не лише інформацією про існування договору, а документами, які підтверджують факт його виконання.
Крім того, суд бере до уваги, що вже за результатами розгляду тендерних пропозицій Замовником направлено повідомлення вимоги про усунення невідповідностей в інформації або документах учасникам ТОВ «ТМССпецмаш» та ТОВ «Графтрейд», саме відносно надання документального підтвердження досвіду виконання договорів на постачання аналогічних товарів.
Наведене свідчить про погодження позивача з цим порушенням, зазначеним у Висновку, оскільки сам позивач фактично виходив із необхідності підтвердження не лише факту укладення договорів, а й факту їх виконання відповідними документами.
За таких обставин суд доходить висновку, що висновок відповідача в частині встановлення порушення вимог пункту 3 частини другої статті 16 Закону №922-VIII є обґрунтованим та таким, що відповідає фактичним обставинам справи.
З приводу доводів позивача щодо неправомірності визначеного відповідачем способу усунення виявлених порушень, тобто не визначення конкретного способу усунення виявлених під час моніторингу порушень, суд зазначає наступне.
Частиною 7 ст. 8 Закону №922 встановлено, що у висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У розділі ІІІ Порядок заповнення констатуючої частини форми висновку Порядку № 552 зазначено, що у пункті 1 зазначаються:
1) дата закінчення моніторингу процедури закупівлі відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі»;
2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу процедури закупівлі;
3) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу процедури закупівлі, із зазначенням:
структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно- правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. Під час зазначення структурної одиниці закону зазначається лише її заголовок (крім законів про внесення змін);
найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).
2. У пункті 2 заповнюється висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.
3. У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
З аналізу приписів Закону №922-VIII, розділу ІІІ Порядку №552, а також установлених обставин справи, слідує висновок, що з метою виконання вимоги щодо обґрунтованості спірного висновку, відповідачу не достатньо вказати у його змісті на факт відповідного правопорушення. Відповідач зобов`язаний навести опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу закупівлі, а також, у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, окремо зазначити структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку виявлені порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 12.08.2020 р. у справі №160/11304/19.
Верховний Суд у постанові від 12.08.2020 р. у справі №160/11304/19 дійшов наступних висновків: «Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття, чого в цій справі відповідачем зроблено не було. Верховний Суд погоджується з висновками судів попередніх інстанцій, що, зазначивши у висновку про необхідність «усунути порушення законодавства в сфері публічних закупівель», відповідач не конкретизував яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність. Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі Замовника для усунення порушень. Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Зазначене є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акта індивідуальної дії. Верховний Суд визнає, що зобов`язальний характер вимог щодо усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення. Відповідна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10 грудня 2019 року в справі №160/9513/18, від 05 березня 2020 року в справі №640/467/19, від 23 квітня 2020 року в справі №160/5735/19, від 11 червня 2020 року в справі №160/6502/19 та ін. і Суд не вбачає підстав відступу від неї у цій справі».
Верховний Суд у постанові від 21.10.2021 р. по справі №160/8402/19 також наголосив, що можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень. Вимога контролюючого органу про усунення виявлених порушень законодавства повинна бути здійснена у письмовій формі, сформована внаслідок реалізації контролюючим органом своєї компетенції (завдань і функцій відповідно до законодавства), містити чіткі, конкретні і зрозумілі, приписи на адресу підконтрольного суб`єкту (об`єкту контролю, його посадових осіб), які є обов`язковими до виконання останнім. Зобов`язання позивача самостійно визначити, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства.
Отже, покладене органом державного фінансового контролю зобов`язання має бути чітким, конкретним, зрозумілим для суб`єкта владних повноважень та таким, що дає можливість однозначно встановити спосіб його виконання.
Як убачається зі змісту спірного висновку, відповідач зобов`язав позивача лише «здійснити заходи щодо недопущення недоліків у подальшій роботі».
Суд зазначає, що таке формулювання має загальний та декларативний характер, не містить конкретного способу усунення встановленого порушення, не визначає жодних чітких дій, які повинен вчинити позивач, а тому не відповідає критеріям юридичної визначеності та обґрунтованості акта індивідуальної дії.
Суд не приймає до уваги посилання відповідача у відзиві на практику Верховного Суду, оскільки ця практика не є релевантною, тому що в цих справах відповідачем у Висновку було зазначено, яких саме порушень слід не допускати позивачу, та зазначено які заходи, зокрема, слід ужити.
Таким чином, зобов`язуючи позивача «здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому», відповідач у своєму висновку, в порушення вимог закону в частині змісту висновку як акта індивідуальної дії, не визначив конкретний спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність, у зв`язку із чим, оскаржуваний висновок в цій частині не відповідає критеріям законності, пропорційності, встановленим у ч. 2 ст. 2 КАС України та суперечить ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі».
Таким чином, хоча відповідачем обґрунтовано встановлено порушення вимог пункту 3 частини другої статті 16 Закону №922-VIII, зобов`язальна частина спірного висновку не відповідає вимогам частини сьомої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», що є підставою для визнання її протиправною.
З огляду на викладене, суд доходить висновку про часткове задоволення позовних вимог шляхом визнання протиправною та скасування зобов`язальної частини висновку Північного офісу Держаудитслужби від 29.07.2021, при залишенні без змін висновків відповідача щодо наявності порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель.
Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі “Руїс Торіха проти Іспанії”). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення у справі “Суомінен проти Фінляндії”). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті.
Решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують.
Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Частиною 1 ст. 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
Згідно із ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Враховуючи вищевикладене, відповідно до основних засад адміністративного судочинства, вимог законодавства України, що регулює спірні правовідносини, суд вважає, що позовні вимоги належать до часткового задоволення.
Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає таке.
Згідно ч.ч.1, 3 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.
Суд звертає увагу на те, що принцип пропорційності при стягненні судового збору у разі часткового задоволення позову щодо позовних вимог немайнового характеру не застосовується.
Матеріалами справи підтверджено, що при поданні позовної заяви позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2270,00 грн., який підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись ст.ст. 2, 5-9, 72, 74, 76-77, 90, 242-246, 250, 262, 255-258, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,- 
ВИРІШИВ:
Адміністративний позов Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (01032, м. Київ, вул. Назарівська, 3, код ЄДРПОУ 24584661) в особі філії «Відокремлений підрозділ «Запорізька атомна електрична станція» (71503, Запорізька обл., м. Енергодар, вул. Промислова, 133, код ЄДРПОУ ВП 19355964) до Північного офісу Держаудитслужби (04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, 18, код ЄДРПОУ 40479560), за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача товариства з обмеженою відповідальністю «ТМСпецмаш» (02094, м. Київ, вул. Віскозна, 5, код ЄДРПОУ 30969031), товариства з обмеженою відповідальністю «Графтрейд» (69002, Запорізька обл., м. Запоріжжя, вул. Грязнова 4-а, код ЄДРПОУ 32786757) про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі – задовольнити частково.
Визнати протиправною та скасувати зобовязальну частину (пункт 3) висновку Північного офісу Держаудитслужби від 29.07.2021 року про результати моніторингу закупівлі UA -2021-02-08-004883-а.
В задоволенні решти позовних вимо відмовити.
Стягнути з Північного офісу Держаудитслужби (04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, 18, код ЄДРПОУ 40479560) за рахунок його бюджетних асигнувань на користь філії «Відокремлений підрозділ «Запорізька атомна електрична станція» (71503, Запорізька обл., м. Енергодар, вул. Промислова, 133, код ЄДРПОУ ВП 19355964) судовий збір у розмірі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн 00 коп.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. 
Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повний текст рішення складено та підписано суддею 28.05.2026 року.

Суддя Г.В. Лебедєва