Справа № 214/11556/25
2/214/1896/26
Р І Ш Е Н Н Я
Іменем України
(заочне)

11 травня 2026 рокуСаксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі головуючого судді Фролової Н.М., за участю секретаря судового засідання Сліпенької Л.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривий Ріг в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Житлово-будівельний кооператив «Спутник-4» про стягнення матеріальної та моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернулася до Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області з позовом до ОСОБА_2 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Житлово-будівельний кооператив «Спутник-4» про стягнення матеріальної та моральної шкоди, в якому просить: стягнути з відповідача, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ), на користь, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 ), матеріальну шкоду у розмірі 85 847,00 грн. та компенсацію моральної шкоди у розмірі 50000,00 грн., а також понесені нею судові витрати у зв`язку з поданням даного позову.
Позовні вимоги обґрунтовує тим, що ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 , є власницею квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 18.10.2000, посвідченим приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Глущенком О.А., зареєстрованим у реєстрі за №439. Квартира розташована на 1 поверсі 5-поверхового будинку 1972 року побудови та складається з 3х кімнат.
10.08.2025 вищерозташованою квартирою АДРЕСА_2 , власницею якої є ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , було вчинено залиття квартири позивача.
Комісією у складі голови правління ЖБК «Спутник-4» Шабанової О.А., слюсаря-сантехніка ОСОБА_3 , двірника ОСОБА_4 13.08.2025 складено акт про наслідки залиття житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_3 , яким встановлено, що на день обстеження під час залиття в квартирі АДРЕСА_4 постраждали: 
- прихожа (коридор): на правій стіні від стелі до підлоги наявні жовті сліди потьоків, спостерігається вздуття лакофарбового покриття; на лівій стіні під стелею темно-жовта пляма розміром приблизно 0,40 х 0,20 м, біля дверей – вздуття та тріщина фарби розміром орієнтовно 0,20 х 0. 20 м.; на стіні навпроти (де вхід в зал) на всій площині стіни наявні сліди потьоків від стелі до підлоги, орієнтовні розміри пошкодженої ділянки – 2,80 х 2,40 м; на стелі наявні темні плями на стиках стельових плінтусів по всій довжині стелі, приблизно 2,80 х 1,00 м; на підлозі – вздуття ламінату на площі орієнтовно 6 кв. м.;
- санвузол: відшарування шпалер, темні плями на шпалерах, загальною площею приблизно 1,10 м.кв.;
- ванна: відшарування шпалер, темні плями на шпалерах, загальною площею близько 2,10 м.кв.;
- кухня: на стелі наявні темно-жовтні плями по всій площі стелі, розміром 2,00 х 2,25 м; на стіні, що межує з залом, наявні відшарування шпалер, площею 2,00 х 2,40 м.; на підлозі є вздуття ламінату площею 3, 00 х 2,30 м.кв.;
- зал: на стіні, що межує з кухнею та коридором, є жовті плями під стелею та на стелі, загальною довжиною 5,60 м та висотою 1,00 м.
Відповідно до даного акту в результаті обстеження вищерозташованої квартири АДРЕСА_5 встановлено, що причиною залиття стало пошкодження (прорив) гнучкого шланга підключення змішувача гарячої води на кухні внаслідок його фізичного зношення. Зазначене свідчить про порушення відповідачем вимог п.2.3.6 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій (Наказ №76 від 17.05.2005), згідно з яким мешканці зобов`язані забезпечувати належний стан внутрішньоквартирних інженерних мереж і вчасно усувати несправності. Членами комісії при складенні акту було вирішено, що необхідно провести ремонт квартири позивача силами потерпілої сторони за рахунок винної особи.
Відповідач ОСОБА_2 була належним чином повідомлена про необхідність ознайомлення та підписання складеного акту про залиття квартири, однак без поважних причин не з`явилася, про що зроблено відповідний запис у присутності свідків.
Відповідно до звіту про оцінку майна від 22.10.2025 (об`єкт оцінки: майновий збиток, завданий внутрішнім приміщенням трьохкімнатної квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_6 ), виконаного суб`єктом оціночної діяльності – фізичною особою-підприємцем ОСОБА_5 (сертифікат №8/2025 від 15.07.2025), ринкова вартість майнового збитку, визначена комбінуванням витраченого і порівняльного підходів, з урахуванням округлення на дату оцінки становить 78847,00 грн. без ПДВ.
На рахунок моральної шкоди позивач зазначає, що моральна шкода, завдана позивачу відповідачем, полягає у душевних стражданнях, яких вона зазнала у зв`язку із пошкодженням належного їй майна, а також у емоційному стресі, негативних емоціях, переживаннях з приводу залиття та пошкодження квартири. Через залиття квартири було порушено звичний та розмірений спосіб життя позивача, виникла необхідність докладання додаткових зусиль для його нормалізації та витрачання власного часу для вирішення проблем, пов`язаних з усуненням наслідків залиття та пошкодження квартири, яка стала непридатною для проживання без проведення ремонту.
Позивач просить врахувати, що пошкодження майна завжди породжує негативні емоції у людини і можуть свідчить про заподіяння їй моральної шкоди, навіть якщо вони не потягли вагомих наслідків у вигляді погіршення здоров`я. Разом з тим, рівень моральних страждань визначається не видом правопорушення і не складністю цього правопорушення, а змістом моральних страждань потерпілого внаслідок заподіяння йому шкоди та значенням наслідків цього правопорушення для його особистості, що і зумовлює розмір суми компенсації моральної шкоди.
Враховуючи понесені позивачем моральні страждання, ступень пошкодження квартири та його особливості (негативний вплив надмірного зволоження приміщення квартири), розмір матеріальних збитків, завданих залиттям квартири, значення пошкодженої квартири для позивача (постійне місце проживання), поведінку відповідачки (відсутність будь-якого добровільного відшкодування шкоди), ОСОБА_1 визначає грошову компенсацію за завдану моральну шкоду на рівні 50000 грн., яка підлягає компенсації за рахунок відповідачки.
Таким чином, через невиконання відповідачем неналежним чином своїх обов`язків з утримання своєї квартири позивачу завдано матеріальних збитків. Також внаслідок пошкодження квартири ОСОБА_1 зазнала моральних страждань. Оскільки відповідачка в добровільному порядку відмовляється відшкодовувати завдану матеріальну та моральну шкоду, позивач вимушена звернутися до суду з даним позовом.
Ухвалою Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 08 січня 2026 року цивільну справу прийнято та призначено до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Позивач та представник позивача в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлялися належним чином. Представник позивача через систему «Електронний суд» подала до суду заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримують в повному обсязі.
Відповідач в судове засідання не з`явилася, про розгляд справи повідомлялася належним чином. Будь-яких заяв або клопотань про розгляд справи без її участі та/або відкладення судового засідання до суду не надходило. 
Представник третьої особи в судове засідання не з`явилася, про розгляд справи повідомлялася належним чином. Подала до суду заяву про розгляд справи без їх участі. Рішення просить прийняти на розсуд суду.
Відповідно до положень ч.1 ст. 280 ЦПК України,суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;3) відповідач не подав відзив;4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи наявність у справі достатніх матеріалів про права та обов`язки сторін та те, що представник позивача проти заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч.1 ст. 280 та відповідно до ч.1 ст. 281 ЦПК України, постановив ухвалу про заочний розгляд справи.
На підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи та наявні в ній докази, прийшов висновку, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступних підстав.
Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідного до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
У відповідності до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Статтями 77, 78 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником квартири за адресою: АДРЕСА_6 , на підставі договору купівлі-продажу квартири від 18.10.2000 року серії АВМ №565140.
Відповідно до акту №1 про наслідки залиття житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_3 від 10 серпня 2025 року вбачається, що в результаті обстеження вище розташованої квартири АДРЕСА_5 встановлено, що причиною залиття стало пошкодження (прорив) гнучкого шланга підключення змішувача гарячої води на кухні внаслідок його фізичного зношення. Зазначене свідчить про можливе порушення вимог п.2.3.6. Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій (Наказ №76 від 17.05.2005), згідно з яким мешканці зобов`язані забезпечувати належний стан внутрішньо квартирних інженерних мереж і вчасно усувати несправності. Винуватець шкоди ОСОБА_2 .
ОСОБА_6 звернувся до ФОП ОСОБА_5 зі заявою про оцінку майнового збитку завданим внутрішнім приміщенням трьохкімнатної квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_6 .
18 жовтня 2025 року ФОП ОСОБА_5 та ОСОБА_6 уклали договір на проведення оцінки майна згідно якого замовник доручає, а виконавець приймає на себе обов`язки по виконанню робіт з визначення ринкової вартості майнового збитку, завданого внутрішнім приміщенням внаслідок залиття водою трьохкімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_6 , що належить ОСОБА_1 . Вартість робіт, зазначених у п.1.1 Договору, визначається в розмірі 7000,00 грн.
Згідно акту огляду від 18 жовтня 2025 року оцінювачем ОСОБА_5 , в світлий час доби, а саме: о 13:00 год. при штучному освітленні, в присутності представника власника ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , проведено огляд внутрішніх приміщень трьохкімнатної квартири, розташованої на першому поверсі 5-ти поверхневого житлового будинку, за адресою: АДРЕСА_6 , яка належить ОСОБА_1 на праві приватної власності. (За інформацією замовника на огляд була запрошена заінтересована особа (власник квартири АДРЕСА_5 ), яка була завчасно повідомлена про дату та час огляду оцінювачем, але не з`явилася на огляд.
Як вбачається зі звіту про оцінку майна об`єктом оцінки якого є майновий збиток, завданий внутрішнім приміщенням трьохкімнатної квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_6 , ринкова вартість об`єкту оцінки - майнового збитку, завданого внутрішнім приміщенням трьохкімнатної квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_6 , визначена комбінуванням витратного та порівняльного підходів, з урахуванням округлення, станом на дату оцінки складе: 78847,00 грн.
Відповідно до квитанції до прибуткового касового ордера №24/2025 від 24 жовтня 2025 року ОСОБА_6 сплатив ФОП ОСОБА_5 7000,00 грн на підставі оцінки майнового збитку.
Згідно ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Приписами ч.1-2 ст.22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Згідно правової позиції, висловленої Верховним Судом України при розгляді справи N 6-183цс14 від 03.12.2014 року, законом не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача в заподіянні шкоди, він лише повинен доказати факт заподіяння такої шкоди відповідачем та її розмір.
Згідно із ч.2 ст.1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Таким чином цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини: якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
Розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.
Відповідно до ст.ст. 12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності та диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданній шкоди позивачу, а на позивачеві доказування факту заподіяння такої шкоди.
Факт залиття квартири підтверджено актом №1 про наслідки залиття житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_3 від 10 серпня 2025, в акті зазначено про можливе порушення вимог п.2.3.6. Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій (Наказ №76 від 17.05.2005), згідно з яким мешканці зобов`язані забезпечувати належний стан внутрішньо квартирних інженерних мереж і вчасно усувати несправності.
Крім того, позивачем доведений розмір шкоди, який підтверджується Звітом про оцінку майна завданий внутрішнім приміщенням трьохкімнатної квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_6 .
Враховуючи викладене, на підставі досліджених в судовому засіданні доказів в судовому засіданні підтверджено факт заподіяння шкоди внаслідок залиття квартири саме з вини ОСОБА_2 .
Суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог в частині стягнення суми матеріальних збитків спричинених залиттям квартири у розмірі 85847,00 грн.
Щодо стягнення моральної шкоди суд зазначає наступне.
У справах про відшкодування моральної шкоди обов`язок доказування покладається на особу, яка заявляє вимогу про відшкодування такої шкоди.
За загальним правилом підставою виникнення зобов`язання про компенсацію моральної шкоди є завдання моральної шкоди іншій особі. 
Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди визначається залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо), та, з урахуванням інших обставин, зокрема тяжкості вимушених змін у життєвих стосунках, ступеню зниження престижу і ділової репутації позивача. При цьому, виходити слід із засад розумності, виваженості та справедливості.
Відповідно до статті 1 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини Високі Договірні Сторони гарантують кожному, хто перебуває під їхньою юрисдикцією, права і свободи, визначені в розділі I цієї Конвенції.
У зв`язку із залиттям квартири яка належить ОСОБА_1 позивач була змушена звертатися до відповідних служб, що не входить до її звичайної діяльності та призводить до моральних страждань, відволікаючи від інших потреб.
Позивач просила стягнути з відповідача моральну шкоду в розмірі 50000,00 грн.
Однак суд враховує, що матеріали справи не містять доказів істотного погіршення стану здоров`я позивача або інших значних негативних наслідків. Також відсутні докази, які б свідчили про виняткову інтенсивність або особливу глибину моральних страждань, що обґрунтовували б заявлений до стягнення розмір шкоди у сумі 50 000 грн.
Також, згідно з положеннями статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.
З огляду на характер порушення, глибину та тривалість страждань, тривалість відновлення порушеного права, достатньою грошовою компенсацією завданої позивачеві моральної шкоди суд вважає суму в 5000 грн., що є достатнім для компенсації встановлених немайнових втрат та відповідає засадам розумності, виваженості та справедливості, тож позов в цій частині підлягає частковому задоволенню.
Судові витрати підлягають покладенню на відповідача пропорційно розміру задоволених вимог відповідно до ст. 141 ЦПК України, з урахуванням того, що позивач при поданні позовної заяви мала за дві вимоги майнового характеру сплатити суму судового збору в розмірі 1358,47 грн.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 12, 81, 141, 247, 263-265, 274-280, 288 ЦПК України, суд
В И Р І Ш И В:
Позовні вимоги задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_7 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_6 , суму матеріальних збитків спричинених залиттям квартири у розмірі 85847,00 грн., суму компенсації моральної шкоди у розмірі 5000,00 грн., а також судовий збір у розмірі 948,47 грн. 
В задоволенні решти позовних вимог– відмовити. 
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Повідомити учасників справи про можливість ознайомлення з рішенням суду на веб-порталі Єдиного державного реєстру судових рішень за посиланням: http://www.reyestr.court.gov.ua/.\
Повний текст рішення складено – 11.05.2026.

Головуючий суддя Н.М. Фролова