Справа № 727/6238/26 
Провадження № 3/727/1066/26

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 травня 2026 року         м. Чернівці

Суддя Шевченківського районного суду м. Чернівці Гавалешко П.С., розглянувши матеріали, що надійшли з Управління патрульної поліції в Чернівецькій області Департамент патрульної поліції Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , 
УСТАНОВИВ:
Згідно з протоколом про адміністративні правопорушення серії ВАВ № 749269 від 17 квітня 2026 року близько 15 годині 00 хвилин, гр.. ОСОБА_1 вчиняв дрібне хуліганство, а саме: шарпав за одяг та виражався нецензурною лайкою до ОСОБА_2 , чим ображав її честь та гідність, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП. 
ОСОБА_1 в судові засідання не з`явився. Про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, заяв про відкладення чи розгляд справи у його відсутність суду не надав. 
У рішеннях Європейського Суду з прав людини від 03 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України», «Олександр Шевченко проти України» (Заява N 8371/02) від 26.04.2007 (п. 27) «Трух проти України» (заява N 50966/99) від 14 жовтня 2003 року наголошено на тому, що особа в розумні інтервали часу має вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження.
З огляду на те, що при повідомленні судом про місце і час розгляду справи, та вжиття заходів щодо унеможливлення порушення процесуальних прав особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , будучи обізнаним про складання щодо неї протоколу про адміністративне правопорушення, та виклик у судове засідання, не вжила заходів для явки до суду, не подала письмових заперечень проти протоколу, тому суд вважає, що наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи, з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого ст. 38 КУпАП та уникнення відповідальності за вчинене правопорушення.
Ураховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці Європейського Суду з прав людини, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд уважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності на підставі наявних матеріалів.
На підставі викладеного, суд уважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.
Згідно з ст. 245 КУпАП завданням провадження у справі про адміністративне правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи, вирішення її у точній відповідності з законом.
Реалізація вказаного завдання здійснюється шляхом оцінки судом доказів, якими у силу ст. 251 КУпАП можуть бути будь-які фактичні дані, на основі яких встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи у його вчиненні.
До таких доказів закон відносить пояснення свідків, висновки експертів, показання технічних приладів та засобів тощо.
Зазначені положення закону передбачають, що особа, яка розглядає справу про адміністративне правопорушення, піддає відповідній правовій оцінці докази, які містяться у матеріалах справи. Дослідження та врахування саме цих доказів має привести до обґрунтованого висновку про винуватість особи.
Склад адміністративного правопорушення це встановлена адміністративним законодавством сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Цими ознаками є об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт та суб`єктивна сторона і відсутність хоча б однієї з цих ознак означає відсутність складу адміністративного правопорушення в цілому
Положеннями ст. 173 КУпАП передбачена адміністративна за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері громадського порядку, а об`єктивна сторона полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок. 
Найбільш поширеною формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать зазвичай до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері. Це може бути: хапання за одяг, насильницьке утримання за руки, демонстративне зривання головного убору, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї, непристойна пропозиція дівчині та інші подібні дії. Для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю, а точніше свавілля.
Конкретні прояви цього правопорушення надзвичайно різноманітні. Таке розмаїття законодавець визначив терміном «інші подібні дії», до яких необхідно віднести: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком; безпідставне порушення спокою громадян телефонними дзвінками, лихослів`я по телефону; співання непристойних пісень; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; ґвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; справляння природних потреб у не відведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільна без потреби зупинка комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; неправдиве повідомлення про смерть родичів, знайомих, якщо це не призвело до тяжких наслідків; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявленням неповаги тощо. 
Суб`єктивна сторона даного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.
Відповідно до правових позицій Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), які відображені у справах «Гурепка проти України» та «Корнєв і Карпенко проти України» адміністративне правопорушення у сфері громадської безпеки вважається по суті кримінальним.
У зв`язку з цим розгляд таких справ вимагає забезпечення всіх гарантій, передбачених статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема, права на справедливість судового розгляду публічність розгляду справ.
У справі «Карелін проти Росії» ЄСПЛ зауважив, що з боку суду, який розглядає справу про адміністративне правопорушення недопустимо уточнення у судовому рішенні фабули правопорушення, усунення певних розбіжностей та неточностей, які мали місце у протоколі про адміністративне правопорушення, оскільки такий підхід є порушенням ч.1 ст.6 Конвенції у частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу.
За таких умов особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, позбавлена можливості захищатися від висунутого проти неї обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується.
Отже, суд уповноважений досліджувати виключно матеріали, які надані йому відповідним органом, тобто протокол та долучені до нього документи, на підставі чого має дійти висновку про наявність або відсутність у діях особи зазначеного у протоколі правопорушення.
З наданих суду матеріалів вбачається, що працівниками поліції 27.04.2026 на підставі заяви ОСОБА_2 від 27.04.2026 складений протокол за фактом порушення громадського порядку та спокою громадян ОСОБА_1 .
Згідно з письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 27.04.2026, 27 квітня 2026 року в м. Чернівці близько о 15 годині 00 хвилин викликала працівників поліції у зв`язку з тим, що малознайомий на ім`я ОСОБА_3 вчиняв щодо неї дрібне хуліганство, погрожував фізичною розправою, шарпав за одяг. 
Судом також досліджений диск з відеозаписами, що були долучені до адміністративного протоколу. 
Оцінюючи матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд уважає, що винність ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, встановлена та підтверджена письмовими поясненнями потерпілої та матеріалами наявними у справі.
Дії ОСОБА_1 за ознаками ст. 173 КУпАП кваліфіковані правильно, оскільки він, в громадському місці, образливо чіплялась до потерпілої ОСОБА_2 , що порушує громадський порядок і спокій громадян.
При призначенні стягнення, суд ураховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його провини, майновий стан, відсутність обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, правопорушник своєї провини у вчиненні адміністративного правопорушення не спростовував.
На підставі вищевказаного, з урахуванням обставин справи, особи та майнового стану правопорушника, суд уважає, що на ОСОБА_1 слід накласти стягнення у виді мінімального штрафу, передбаченого ст. 173 КУпАП, що є достатньою мірою відповідальності з метою його виховання, а також запобігання вчиненню нових правопорушень. 
Підстав призначити правопорушнику будь-яке інше стягнення, передбачене санкцією ст. 173 КУпАП, суд не вбачає з вищевказаних причин.
Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у проваджені по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.
Приймаючи до уваги вимоги ст. 40-1 КУпАП, суд уважає за необхідне стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави у сумі 665 гривень 60 копійок.
Керуючись ст. 9, 23, 24, 40-1, ст. 173, 251, 252, 277, 280, 283, 284 КУпАП, 
ПОСТАНОВИВ:
Визнати винуватим ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та піддати адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі 3 (трьох) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить у сумі 51 (п`ятдесят одна) гривня 00 копійок. 
Стягнути з ОСОБА_1  судовий збір на користь Чернів. ГУК Чернівеька ТТ 22030101, код отримувача ЄДРПОУ 37836095, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок UA828999980313141206000024405, код класифікації доходів бюджету 22030101, у сумі 665 (шістсот шістдесят п`ять) гривень 60 копійок.
Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Чернівці протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя  П. С. Гавалешко