ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2026 року 
м. Київ

cправа № 910/6076/25 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Мамалуй О.О. - головуючий, Бакуліна С.В., Баранець О.М.,

за участю секретаря судового засідання - Федорової О.В.,

за участю представників:
позивача: Кострець Є.В.
відповідача: Остапенко С.Л.

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго»
на постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.12.2025
у складі колегії суддів: Тарасенко К.В.- головуючий, Коробенко Г.П., Сибіга О.М.
та на рішення господарського суду міста Києва від 28.07.2025
суддя: Бондарчук В.В.
у справі № 910/6076/25
за позовом акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго»
до приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго»
про стягнення 1 144 588 011,90 грн,

ВСТАНОВИВ:

Історія справи

1. Акціонерне товариство «ДТЕК Західенерго» (далі - АТ «ДТЕК Західенерго», позивач) звернулося до господарського суду міста Києва з позовом до приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» (далі - ПрАТ «Укренерго», відповідач) про стягнення 1 144 588 011,90 грн, у тому числі: 1 116 066 439,13 грн - основного боргу, 20 606 708,87 грн - інфляційних втрат та 7 914 863,90 грн - 3% річних, у зв`язку з неналежним виконанням зобов`язань за договором про участь у балансуючому ринку № 0424-04013 від 27.05.2019 за період жовтень 2024 року - березень 2025 року.

2. У подальшому, від позивача надійшла заява про збільшення розміру позовних вимог, в якій АТ «ДТЕК Західенерго» просить суд стягнути з ПрАТ «Укренерго» 1 291 110 324,19 грн, у тому числі: 1 253 094 676,89 грн - основного боргу, 28 209 840,66 грн - інфляційних втрат та 9 805 806,64 грн - 3% річних.

Короткий зміст рішення та постанови судів попередніх інстанцій

3. Рішенням господарського суду міста Києва від 28.07.2025 у справі № 910/6076/25 позов акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго» - задоволено. Стягнуто з приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» на користь акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго» 1 253 094 676,89 грн - основного боргу, 9 805 806,64 грн - 3% річних, 28 209 840,66 грн - інфляційних втрат та 847 840,00 грн - судового збору. У задоволенні заяви приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» про відстрочення виконання рішення господарського суду міста Києва у справі № 910/6076/25 відмовлено.

4. Рішення мотивоване тим, що ПрАТ «НЕК «Укренерго» порушило умови договору № 0424-04013 від 27.05.2019 та Правила ринку. Наданий позивачем розрахунок 3% річних та інфляційних втрат здійснено відповідно до встановлених умов. Судом відмовлено у задоволенні заяви про відстрочення виконання рішення господарського суду з підстав необґрунтованості.

5. Додатковим рішенням господарського суду міста Києва від 02.09.2025 у справі № 910/6076/25 стягнуто з приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» на користь акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго» витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 120 240,00 грн.

6. Вирішуючи питання щодо судових витрат, суд першої інстанції дійшов висновку, що позивачем надано суду докази понесення витрат на професійну правничу допомогу, які підлягають сплаті у розмірі 120 240,00 грн.

7. Постановою Північного апеляційного господарського суду від 04.12.2025 у справі № 910/6076/25 залишено без змін рішення господарського суду міста Києва від 28.07.2025.

Додаткове рішення господарського суду міста Києва від 02.09.2025 у справі № 910/6076/25 змінено, викладено резолютивну частину у наступній редакції:
« 1. Заяву акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго» про стягнення витрат на правничу допомогу задовольнити частково.
2. Стягнути з приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» на користь акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго» витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 60 000,00 грн.
3. У задоволенні решти заяви акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго» про стягнення витрат на правничу допомогу відмовити».

8. Постанова мотивована неналежним виконанням відповідачем договірних зобов?язань.

9. Суд апеляційної інстанції вказує на те, що визначення строку настання зобов`язань відповідача зі сплати коштів позивачу датою від подання декадних звітів відповідає умовам договору та Правилам ринку, а наданий позивачем розрахунок 3% річних та інфляційних втрат здійснено відповідно до встановлених умов.

10. Судом апеляційної інстанції відхилено посилання відповідача на те, що «абз. 6 п. 7.2.2 Правил ринку передбачає перерахування коштів виключно з рахунку зі спеціальним режимом використання, оскільки зазначений пункт не встановлює порядок поточної оплати АР на користь ППБ, а регламентує підсумковий розрахунок між сторонами за результатами місячного звіту відповідно до акта купівлі-продажу балансуючої електричної енергії.

11. Крім того, апеляційний господарський суд відхилив клопотання відповідача про закриття провадження у справі, поданого на стадії апеляційного розгляду справи, оскільки Господарський процесуальний кодекс України передбачає спеціальні процесуальні механізми та процедуру у випадку припинення існування предмета спору, що мало місце після ухвалення рішення судом першої інстанції та звернув увагу на те, що відповідач не позбавлений можливості подати відповідні докази на стадії виконання судового рішення, з урахуванням вимог Закону України «Про виконавче провадження».

12. Суд апеляційної інстанції погодився з позицією суду першої інстанції щодо відхилення клопотання відповідача про відстрочення виконання рішення суду на 1 рік, оскільки відповідач не обґрунтував запропонований термін відстрочення та не надав жодних доказів на підтвердження того, що внаслідок такого відстрочення рішення суду у даній справі буде виконане через рік.

13. Змінюючи додаткове рішення місцевого господарського суду та присуджуючи до стягнення з відповідача на користь позивача витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 60 000,00 грн, суд апеляційної інстанції вказав на те, що керуючись зокрема такими критеріями, як розумність та співмірність судових витрат, а також ураховуючи рівень складності справи та обсяг доказів, що підлягали вивченню та аналізу, ураховуючи заперечення відповідача, щодо розміру таких витрат, справедливим та розумним є часткове задоволення заяви позивача про стягнення витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 60 000 грн.

Короткий зміст вимог касаційної скарги та узагальнення її доводів

14. Приватне акціонерне товариство «Національна енергетична компанія «Укренерго» звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.12.2025 та на рішення господарського суду міста Києва від 28.07.2025 у справі № 910/6076/25, в якій просить Суд направити справу № 910/6076/25 на розгляд об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду для відступлення від висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постанові Верховного Суду від 21.10.2025 у справі № 910/10946/24. Скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.12.2025 та рішення господарського суду міста Києва від 28.07.2025 у справі № 910/6076/25 у частині задоволення позовних вимог про стягнення 1 253 094 676,89 грн - основного боргу, 9 805 806,67 грн - 3% річних, 28 209 840,66 грн - інфляційних втрат, 60 000,00 грн витрат на професійну правничу допомогу та 847 840,00 грн - судового збору та ухвалити у цій частині нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

15. Підставою касаційного оскарження відповідач вказує п. 1, 2 ч. 2 ст. 287 Господарського процесуального кодексу України.

16. Скаржник зазначає, що позивачем обрано неналежний спосіб захисту, не враховано висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 24.09.2019 у справі № 910/5320/17, постанові Верховного Суду України від 01.06.2016 у справі № 920/1771/14, постанові Верховного Суду від 14.08.2018 у справі № 910/23369/17, постанові Великої Палати Верховного Суду від 07.11.2018 у справі № 488/5027/14-ц.

17. Відповідач вказує, що позивач мав обрати відповідний спосіб захисту своїх інтересів і подати позовну заяву про зобов`язання відповідача перерахувати на рахунок АТ «ДТЕК Західенерго» кошти у сумі заборгованості з рахунків НЕК «Укренерго» зі спеціальним режимом використання:
в ГУ АТ «Ощадбанк» НОМЕР_1 ; 
в АТ «Укрексімбанк» НОМЕР_2 ;
в АБ «Укргазбанк» НОМЕР_3 , проте не заявив відповідних вимог; так само позивач не вимагає внесення коштів на рахунок із спеціальним режимом використання з інших власних рахунків відповідача.

Натомість заявлена позовна вимога про стягнення коштів (з будь-якого рахунка відповідача) суперечить вимогам законодавства, зокрема ст. 75 Закону України «Про ринок електричної енергії».

Отже позивачем обрано неналежний спосіб захисту його інтересів, що відповідав би ст. 16 Цивільного кодексу України, ст. 20 Господарського кодексу України, ст. 75 України «Про ринок електричної енергії».

18. Скаржник наголошує, що зазначене стосується і стягнення інфляційних втрат і трьох процентів річних, адже згідно з висновками Верховного Суду (постанова від 31.01.2018 у справі № 915/14/17, від 08.11.2019 у справі № 127/15672/16-ц) нарахування інфляційних витрат і трьох процентів річних входять до складу грошового зобов`язання. Отже, у разі нарахування інфляційних витрат і трьох процентів річних вони є частиною грошового зобов`язання з оплати балансуючої електричної енергії і не можуть стягуватись із інших джерел та рахунків відповідача, крім вищевказаних рахунків зі спеціальним режимом використання. Натомість, заявляючи вимогу про стягнення коштів з відповідача (з будь-яких рахунків, без обмежень) позивач діє всупереч положенням законодавства, не враховуючи специфічний правовий статус відповідача як оператора системи передачі на ринку електричної енергії, функції та джерела доходів якого визначені Законом.

Законодавство забороняє відповідачу оплачувати балансуючу електричну енергію (в тому числі позивачу) за рахунок коштів, які призначені згідно зі структурою тарифів, затвердженою НКРЕКП, на інші цілі і отримані в оплату послуг з передачі електричної енергії та з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління.

19.  Крім того, відповідач вказує на те, що судами попередніх інстанцій не враховано висновків Верховного Суду, викладених у постанові Верховного Суду від 10.04.2025 у справі № 905/950/24 (під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви).

20. Відповідач зазначає, що заявлена вимога про збільшення позовних вимог від 28.05.2025, не могла розглядатись у даному провадженні, так як фактично є новими позовними вимогами, які мають розглядатись в іншому проваджені. Тому у частині задоволення вимог, викладених у заяві про збільшення позовних вимог від 28.05.2025 слід було відмовити у зв`язку з порушенням ч. 2 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України.

21. Також скаржник наголошує на тому, що позивач у даній справі діяв всупереч своїй попередній поведінці, а саме - звертаючись до господарського суду міста Києва з позовною заявою, за якою було відкрите провадження у справі № 910/10946/24, АТ «ДТЕК Західенерго» здійснено розрахунок 3 % річних та інфляційних втрат за сформовані декадні звіти, що свідчить про його позицію начебто обґрунтованості порушення ОСП умов договору про участь у балансуючому ринку у разі несплати коштів саме за сформованими декадними звітами.

У справі, що розглядається, позивач відійшов від раніше зайнятої позиції та здійснив розрахунок 3 % річних та інфляційних втрат за результатами формування ОСП місячних звітів, що суперечить його позиції, яка була також підтримана і Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у справі № 910/10946/24.

22. Крім того, відповідач вказує на необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, зокрема щодо застосування пунктів 7.7.1, 7.7.4 глави 7.7 розділу VII Правил ринку, викладеного у постанові Верховного Суду від 21.10.2025 у справі № 910/10946/24 та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваній постанові.

23. Відповідач зазначає, що порядок і строк перерахування коштів за балансуючу електричну енергію визначені у пункті 7.2.2, водночас:
- для періодів, коли грошове зобов`язання виникає саме у ППБ (постачальника послуг з балансування, позивача) - кошти перераховуються з його рахунка ескроу на рахунок ОСП (оператора системи передачі, відповідача) на третій робочий день з дня надсилання повідомлення про формування місячного звіту (абзац п`ятий пункту 7.2.2);
- для періодів, коли грошове зобов`язання виникає саме в ОСП (оператора системи передачі, відповідача) - кошти перераховуються з рахунка ОСП (відповідача) на рахунок ППБ на четвертий робочий день з дня надсилання повідомлення про формування місячного звіту (абзац шостий пункту 7.2.2).

Отже, для обох сторін перерахування коштів здійснюється на підставі місячного звіту. У відповідача не виникає жодних грошових зобов`язань щодо перерахування коштів позивачу на підставі декадних звітів.

Узагальнений виклад позиції інших учасників справи

24. Відзивів чи заперечень на касаційну скаргу не надходило.

Фактичні обставини справи, встановлені судами першої та апеляційної інстанцій

25. Акціонерне товариство «ДТЕК Західенерго» (далі - постачальник послуг з балансування, ППБ) є виробником електричної енергії на підставі ліцензії, виданої Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

26. Приватне акціонерне товариство «Національна енергетична компанія «Укренерго» є оператором системи передачі (ОСП) - юридичною особою, відповідальною за експлуатацію, диспетчеризацію, забезпечення технічного обслуговування, розвиток системи передачі та міждержавних ліній електропередачі, а також за забезпечення довгострокової спроможності системи передачі щодо задоволення обґрунтованого попиту на передачу електричної енергії, на якого, зокрема, покладені функції адміністратора розрахунків (АР) - юридичної особи, яка забезпечує організацію проведення розрахунків на балансуючому ринку та ринку допоміжних послуг.

27. 27 травня 2019 року між акціонерним товариством «ДТЕК Західенерго» та приватним акціонерним товариством «Національна енергетична компанія «Укренерго» укладено договір про участь у балансуючому ринку № 0424-04013, типова форма якого є невід`ємною частиною Правил ринку, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 307.

28. Відповідно до умов п. 1.2 та 1.3 договору ППБ зобов`язується надавати балансуючу електричну енергію на завантаження або розвантаження для здійснення ОСП балансування об`єднаної енергетичної системи України. ОСП зобов`язується продавати балансуючу електричну енергію ППБ або купувати балансуючу електричну енергію у ППБ та отримувати оплату за продану ППБ балансуючу електричну енергію або сплачувати кошти за куплену балансуючу електричну енергію у ППБ відповідно до умов цього договору та Правил ринку. Надання ППБ ОСП заяви-приєднання в цілому до цього договору (далі - заява-приєднання), що є додатком 1 до цього договору, є погодженням пропозиції на приєднання до цього договору, а також зобов`язанням щодо виконання Правил ринку. Заява-приєднання надається з відкладальною обставиною, якою є реєстрація ППБ ОСП.

29. Згідно з положеннями п. 2.1 договору загальна вартість цього договору складається із суми придбаних та проданих обсягів електричної енергії на балансуючому ринку протягом дії цього договору та відповідно до умов цього договору.

За підсумками місяця визначаються індикативні величини: середньозважені ціни балансуючої електричної енергії на завантаження та розвантаження за розрахунковий місяць (грн/МВт·год з точністю до дев`яти знаків після коми), які розраховуються шляхом ділення вартості балансуючої електричної енергії на завантаження і розвантаження на загальний обсяг балансуючої електричної енергії на завантаження і розвантаження відповідно.

30. Пунктом 2.2 договору визначено, що розрахунок ціни купівлі-продажу електричної енергії визначається у відповідності до Правил ринку.

31. Згідно з п. 3.2 договору обсяг електричної енергії, купленої-проданої на балансуючому ринку, визначається на підставі алгоритмів, передбачених Правилами ринку.

32. Відповідно до п. 4.1 договору формування ОСП декадних звітів ППБ, місячних звітів ППБ, забезпечення ППБ коштів на рахунку ескроу ППБ відповідно до них, формування актів та списання ОСП коштів з рахунків ескроу ППБ на поточний рахунок із спеціальним режимом використання ОСП здійснюються відповідно до процедур та у строки, визначені Правилами ринку та цим договором.

33. Якщо ППБ має заперечення до інформації, що міститься у первинному документі, то він зобов`язаний повідомити про це ОСП протягом двох робочих днів з дня його виставлення. Наявність заперечень ППБ не є підставою для несвоєчасного забезпечення ППБ наявності коштів на рахунку ескроу (п. 4.2 договору).

34. Згідно з п. 4.3 договору ОСП формує та направляє Акт купівлі-продажу до ППБ не пізніше 13 календарного дня місяця, наступного за розрахунковим. Підписання Акта відбувається в електронній формі (за допомогою системи, яка забезпечує функціонування електронного документообігу з накладанням КЕП (за винятком випадків, коли використання електронного підпису прямо заборонено Законом), що забезпечує юридично значимий електронний документообіг між сторонами та розміщений у мережі Інтернет за посиланням: https:/online.ua.energy/. Сторонами має бути забезпечена можливість здійснення електронного документообігу шляхом реєстрації у системі, яка забезпечує функціонування електронного документообігу. ППБ протягом двох робочих днів з дня направлення ОСП до ППБ Акта розглядає та повертає ОСП один примірник Акта, підписаного зі своєї сторони. Акт повинен бути підписаний Сторонами в один і той самий спосіб. У разі незгоди із розрахунками ОСП відповідно до Акта ППБ протягом двох робочих днів надсилає ОСП обґрунтовані зауваження щодо цього Акта та ініціює спір відповідно до норм чинного законодавства. До вирішення спору обсяг та вартість електричної енергії визначається за даними, зазначеними в Акті. Якщо ППБ протягом двох робочих днів з дня направлення ОСП до ППБ Акта не ініціював спір та не направив до ОСП підписаний зі сторони ППБ примірник Акта, то такий Акт вважається підписаним ППБ.

35. За умовами підпункту 1 п. 5.4 договору ОСП зобов`язується здійснювати вчасно та в повному обсязі оплату проданої ППБ балансуючої електричної енергії на умовах, визначених Правилами ринку та цим договором.

36. Цей договір набирає чинності з моменту акцептування ОСП заяви-приєднання ППБ, про що ОСП повідомляє ППБ, і є чинним до 31 грудня поточного року включно, у якому була надана заява-приєднання. Якщо жодна зі Сторін не звернулася до іншої сторони не менше ніж за 1 місяць до закінчення терміну дії цього договору з ініціативою щодо його розірвання, то цей договір вважається продовженим на наступний календарний рік на тих же умовах (п. 9.1. та п. 9.2. договору).

37. Відповідно до п. 10.1 договору цей договір може бути змінений ОСП в односторонньому порядку у разі внесення змін Регулятором до Типового договору про участь у балансуючому ринку, який є додатком 7 до Правил ринку. У такому випадку зміни до договору вносяться ОСП протягом 10 днів з дня набрання ними чинності. Договір зі змінами оприлюднюється на вебсайті ОСП. Якщо ППБ не ініціював розірвання цього договору протягом одного місяця з дати набрання чинності змінами, вважається, що він погодився зі зміненим договором.

38. Суди встановили, що на виконання умов договору у період з жовтня 2024 року по квітень 2025 року включно позивач здійснив продаж відповідачу балансуючої електричної енергії загальною вартістю 1 276 434 851,61 грн, що підтверджується наявними у матеріалах справи копіями подекадних та місячних звітів за вказаний період, які автоматично сформовані (виставлені) у Системі управління ринком (далі - СУР), а також копіями актів купівлі-продажу балансуючої електричної енергії: № ППБ_02_2024_10_0424 від 31.10.2024 за жовтень 2024 року, № ППБ_02_2024_11_0424 від 30.11.2024 за листопад 2024 року, № ППБ_02_2024_12_0424 від 31.12.2024 за грудень 2024 року, № ППБ_02_2025_01_0424 від 31.01.2025 за січень 2025 року, № ППБ_02_2025_02_0424 від 28.02.2025 за лютий 2025 року, № ППБ_02_2025_03_0424 від 31.03.2025 за березень 2025 року, № ППБ_02_2025_04_0424 від 30.04.2025 за квітень 2025 року з урахуванням зауважень позивача до актів за жовтень, листопад, грудень 2024 року та січень, лютий 2025 року.

39. Однак, відповідач у порушення умов договору та Правил ринку, взяті на себе грошові зобов`язання у повному обсязі належним чином не виконав, зокрема здійснив часткову оплату за отриману балансуючу електроенергію за вказаний період у розмірі 23 340 174,72 грн, внаслідок чого виникла заборгованість у сумі 1 253 094 676,89 грн.

40. Ураховуючи неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язань за договором про врегулювання небалансів електричної енергії № 0424-04013 від 27.05.2019 та Правил ринку, АТ «ДТЕК Західенерго» звернулося до суду з цим позовом про стягнення з ПрАТ «Укренерго» заборгованості за отриману балансуючу електроенергію у розмірі 1 253 094 676,89 грн, а також 3% річних у сумі 9 805 806,64 грн та інфляційних втрат у розмірі 28 209 840,66 грн.

Позиція Верховного Суду

41. Відповідно до п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 68 Закону України «Про ринок електричної енергії» в Україні функціонує єдиний балансуючий ринок. На балансуючому ринку оператором системи передачі здійснюються: 1) купівля та продаж електричної енергії для балансування обсягів попиту та пропозиції електричної енергії у межах поточної доби; 2) купівля та продаж електричної енергії з метою врегулювання небалансів електричної енергії сторін, відповідальних за баланс.

42. Частиною 2 ст. 68 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що виробники зобов`язані надавати послуги з балансування в обсягах та випадках, визначених цим Законом та правилами ринку. Надавати послуги з балансування мають право також споживачі у порядку, визначеному правилами ринку.

43. Згідно з ч. 1 ст. 75 Закону України «Про ринок електричної енергії» розрахунки за електричну енергію та послуги, що надаються на ринку електричної енергії, між учасниками цього ринку здійснюються в грошовій формі, у тому числі шляхом клірингу (неттінгу), відповідно до укладених договорів у порядку, визначеному цим Законом, правилами ринку, правилами ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку.

44. За умовами ч. 1 ст. 634 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

45. Статтею 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

46. За ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

47. Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

48. Правила ринку, затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 307, визначають порядок реєстрації учасників ринку, порядок та вимоги до забезпечення виконання зобов`язань за договорами про врегулювання небалансів електричної енергії, правила балансування, правила функціонування ринку допоміжних послуг, порядок проведення розрахунків на балансуючому ринку та ринку допоміжних послуг, порядок виставлення рахунків, порядок внесення змін до цих Правил, положення щодо функціонування ринку при виникненні надзвичайної ситуації в об`єднаній енергетичній системі України.

49. Відповідно до п. 1.1.2 гл. 1.1 розд. І Правил ринку платіжний документ - рахунок, сформований адміністратором розрахунків учаснику ринку щодо оплати ним або адміністратором розрахунків своїх фінансових зобов`язань, що виникли в результаті участі на ринку електричної енергії такого учасника ринку; система управління ринком - програмно-інформаційний комплекс, що складається з окремих систем та підсистем, які забезпечують автоматичне управління даними та процесами, а також виконання розрахунків, передбачених цими Правилами, з урахуванням інтеграції з іншими програмно-інформаційними комплексами, які забезпечують необхідні функції.

50. Пунктом 1.8.1 гл. 1.8 розд. І АР реєструє учасників ринку, СВБ, ПДП і ППБ, отримує від ОСП, реєструє та зберігає дані щодо резервів, остаточні повідомлення фізичного відпуску та остаточні повідомлення фізичного відбору учасників ринку і позиції СВБ, забезпечує дотримання учасниками ринку вимог щодо надання фінансових гарантій за договором про врегулювання небалансів електричної енергії, отримує від АКО сертифіковані дані комерційного обліку електричної енергії, обчислює обсяги небалансів та наданих послуг на ринку електричної енергії, виставляє рахунки/формує документи та необхідні для розрахунків звіти, стягує та оплачує платежі, передбачені цими Правилами, і здійснює всі фінансові розрахунки відповідно до розділу V цих Правил.

51. Згідно з п. 1.9.1 гл. 1.9 розд. І Правил ринку ОСП, зокрема, несе відповідальність за функціонування системи передачі і фізичне балансування системи передачі відповідно до умов Кодексу системи передачі. ОСП перевіряє можливість врегулювання системних обмежень і здійснює купівлю/продаж балансуючої енергії на ринкових недискримінаційних і прозорих засадах та забезпечує функціонування балансуючого ринку, а також здійснює купівлю-продаж небалансів електричної енергії, забезпечує роботу ринку ДП та придбаває ДП з метою дотримання операційної безпеки ОЕС України та виконує покладені на нього спеціальні обов`язки для забезпечення загальносуспільних інтересів у процесі функціонування ринку електричної енергії. ОСП отримує від учасників ринку плату за послуги з передачі та послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління.

52. За умовами п. 1.11.1, 1.11.8 Правил ринку за допомогою СУР здійснюється управління процесами, зокрема проведенням необхідних розрахунків, реєстрацією ринкових даних і результатів діяльності на ринку електричної енергії згідно з цими Правилами.

АР надає кожному учаснику ринку через його персональний кабінет доступ до записів даних розрахунків, що створив АР щодо цього учасника ринку, відповідно до інструкції з користування системою управління ринком. Авторизація користувачів системи відбувається із застосуванням особистого кваліфікованого електронного підпису (далі - КЕП).

53. Відповідно до п. 7.1.1 гл. 7.1 розд. VІІ Правил ринку АР встановлює регламент щодо розрахунків, у якому зазначаються формати платіжних документів, необхідних для розрахунків звітів, і супровідних даних, що будуть надаватись в електронному вигляді.

54. Згідно з п. 4.1 договору виставлення рахунків та здійснення платежів здійснюється відповідно до процедур та у строки, визначені Правилами ринку.

55. Пунктом 7.2.1 гл. 7.2 розд. VІІ Правил ринку АР через CУР на четвертий робочий день після завершення декади формує декадний звіт ППБ та надсилає на електронну адресу ППБ повідомлення про формування декадного звіту ППБ.

ППБ зобов`язаний упродовж двох робочих днів з дня отримання повідомлення про формування декадного звіту ППБ забезпечити на рахунку ескроу ППБ наявність коштів, вільних від інших зобов`язань з оплати поточної заборгованості ППБ та погашення простроченої заборгованості ППБ, в обсязі, достатньому для оплати ППБ балансуючої електричної енергії відповідно до цього звіту.

56. Абзацами 1 - 3 п. 7.2.2 розд. VІІ Правил ринку встановлено, що для формування місячного звіту ППБ, АКО на дев`ятий календарний день місяця, наступного за розрахунковим, надає АР сертифіковані дані комерційного обліку за розрахунковий місяць.

АР через СУР на одинадцятий календарний день місяця, наступного за розрахунковим, формує місячний звіт ППБ та надсилає на електронну адресу ППБ повідомлення про формування місячного звіту ППБ.

ППБ зобов`язаний упродовж двох робочих днів з дня отримання повідомлення про формування місячного звіту ППБ забезпечити на рахунку ескроу ППБ наявність коштів, вільних від інших зобов`язань з оплати поточної заборгованості ППБ та погашення простроченої заборгованості ППБ, в обсязі, достатньому для оплати ППБ балансуючої електричної енергії відповідно до місячного звіту ППБ.

57. Абзацами 5, 6 п. 7.2.2 розд. VІІ Правил ринку передбачено, що АР о 08:00 на третій робочий день з дня надсилання повідомлення про формування місячного звіту ППБ перераховує з рахунку ескроу ППБ на поточний рахунок із спеціальним режимом використання ОСП кошти в обсязі, достатньому для оплати ППБ балансуючої електричної енергії відповідно до акта купівлі-продажу балансуючої електричної енергії.

Якщо за результатами місячного звіту ППБ має відбутись списання для АР (нарахування для ППБ), АР на четвертий робочий день з дня надсилання повідомлення про формування місячного звіту ППБ перераховує з рахунку зі спеціальним режимом використання ОСП кошти на рахунок ППБ відповідно до Акта купівлі-продажу балансуючої електричної енергії.

58. Натомість, відповідно до п. 7.7.1 розд. VІІ Правил ринку для забезпечення розрахунків з учасниками ринку, АР формує три декадні звіти та один місячний звіт для кожного розрахункового місяця.

Декадні звіти відповідним учасникам ринку формуються АР на четвертий робочий день після останнього дня цієї декади.

Місячні звіти відповідним учасникам ринку формуються АР на одинадцятий день місяця, наступного за розрахунковим місяцем.

59. Оплата платіжного документа з банківського рахунку АР на банківський рахунок учасника ринку здійснюється протягом чотирьох робочих днів з дати направлення рахунка (п. 7.7.4 розд. VІІ Правил ринку).

60. Верховний Суд у постанові від 21.10.2025 у справі № 910/10946/24 (за позовом АТ «ДТЕК Західенерго» до ПрАТ «НЕК «Укренерго» про стягнення заборгованості за договором про участь у балансуючому ринку) зазначив, що до 01.07.2024 пункт 7.7.1 Правил ринку визначав, що платіжні документи для декади надаються відповідним учасникам ринку не пізніше четвертого робочого дня після останнього дня цієї декади, а після 01.07.2024 - для забезпечення розрахунків з учасниками ринку АР формує три декадні звіти та один місячний звіт для кожного розрахункового місяця. Декадні звіти відповідним учасникам ринку формуються АР на четвертий робочий день після останнього дня цієї декади. Місячні звіти відповідним учасникам ринку формуються АР на одинадцятий день місяця, наступного за розрахунковим місяцем. Тобто до 01.07.2024 передбачався платіжний документ, а після - декадний звіт.

За змістом пункту 7.7.4 глави 7.7 «Терміни формування звітів та рахунків» розділу VІІ «Порядок розрахунків та здійснення платежів» Правил ринку оплата платіжного документа з банківського рахунку АР на банківський рахунок учасника ринку здійснюється протягом чотирьох робочих днів з дати направлення рахунка. Тобто після 01.07.2024 - стосується дати оплати платіжного документа, яким є декадний звіт, що, як і рахунок, підтверджує суму поточного зобов`язання.

З огляду на встановлений пунктом 7.7.4 глави 7.7 «Терміни формування звітів та рахунків» розділу VІІ «Порядок розрахунків та здійснення платежів» Правил ринку строк оплати виставлених відповідачу рахунків, а починаючи з 01.07.2024 строк сформованих (виставлених) декадних звітів, як платіжних документів, суди правильно визначили початок прострочення в оплаті вартості балансуючої електричної енергії окремо за кожним виставленим рахунком, а починаючи з 01.07.2024 за кожним сформованим декадним звітом.

61. Суди у справі, розглядається, встановили, що на виконання умов цього договору у період з жовтня 2024 року по квітень 2025 року включно позивач здійснив продаж відповідачу балансуючої електричної енергії загальною вартістю 1 276 434 851,61 грн, що підтверджується наявними у матеріалах справи копіями подекадних та місячних звітів за вказаний період, які автоматично сформовані (виставлені) в Системі управління ринком (далі - СУР), а також копіями актів купівлі-продажу балансуючої електричної енергії: № ППБ_02_2024_10_0424 від 31.10.2024 за жовтень 2024 року, № ППБ_02_2024_11_0424 від 30.11.2024 за листопад 2024 року, № ППБ_02_2024_12_0424 від 31.12.2024 за грудень 2024 року, № ППБ_02_2025_01_0424 від 31.01.2025 за січень 2025 року, № ППБ_02_2025_02_0424 від 28.02.2025 за лютий 2025 року, № ППБ_02_2025_03_0424 від 31.03.2025 за березень 2025 року, № ППБ_02_2025_04_0424 від 30.04.2025 за квітень 2025 року з урахуванням зауважень позивача до актів за жовтень, листопад, грудень 2024 року та січень, лютий 2025 року.

62. З огляду на наявність простроченої заборгованості відповідача за договором суд першої інстанції, з позицією якого погодився апеляційний господарський суд, присудив до стягнення з відповідача на користь позивача суму основного боргу.

63. Відповідач у касаційній скарзі вказує на наявність підстав для відступлення від висновків щодо застосування п. 7.7.1, 7.7.4 Правил ринку, наведених у постанові Верховного Суду від 21.10.2025 у справі № 910/10946/24.

64. Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 287 Господарського процесуального кодексу України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках, якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні.

65.  Верховний Суд зазначає, що має існувати необхідність відступу, яка виникає з певних об`єктивних причин, які повинні бути чітко визначені та аргументовані, до того ж відступ від правової позиції повинен мати тільки вагомі підстави, реальне підґрунтя, суд не повинен відступати від попередніх рішень за відсутності вагомої для цього причини.

66. Також обґрунтованими підставами для відступу від уже сформованої правової позиції Верховного Суду є, зокрема: зміна законодавства; ухвалення рішення Конституційним Судом України або ж винесення рішення Європейським судом з прав людини, висновки якого мають бути враховані національними судами; зміни у правозастосуванні, зумовлені розширенням сфери застосування певного принципу права або ж зміною доктринальних підходів до вирішення питань тощо.

67. З метою забезпечення єдності та сталості судової практики для відступу від висловлених раніше правових позицій Верховний Суд повинен мати ґрунтовні підстави: його попередні рішення мають бути помилковими чи застосований у цих рішеннях підхід має очевидно застаріти внаслідок розвитку в певній сфері суспільних відносин або їх правового регулювання, враховуючи зміни, що відбулися в суспільних відносинах, у законодавстві, практиці ЄСПЛ.

68. Отже, необхідність відступу від правової позиції Верховного Суду повинна мати тільки важливі підстави, реальне підґрунтя, суд не повинен відступати від попередніх рішень за відсутності вагомої для цього причини, а метою відступу може слугувати виправлення лише тих суперечностей (помилок), що мають фундаментальне значення для правозастосування.

69. Пункти 7.7.1, 7.7.4 гл. 7.7 Правил ринку, в редакції до внесення змін постановою НКРЕКП від 10.10.2023 № 1882, передбачали, що платіжні документи для декади надаються відповідним учасникам ринку не пізніше четвертого робочого дня після останнього дня цієї декади. 

Оплата платіжного документа з банківського рахунку АР на банківський рахунок учасника ринку здійснюється протягом чотирьох робочих днів з дати направлення рахунка.

70. Відповідно до зазначених пунктів, у чинній редакції, для забезпечення розрахунків з учасниками ринку, АР формує три декадні звіти та один місячний звіт для кожного розрахункового місяця. Декадні звіти відповідним учасникам ринку формуються АР на четвертий робочий день після останнього дня цієї декади. Оплата платіжного документа з банківського рахунку АР на банківський рахунок учасника ринку здійснюється протягом чотирьох робочих днів з дати направлення рахунка.

71. Тобто, до знесення змін постановою НКРЕКП від 10.10.2023 № 1882, пунктом 7.7.1 Правил ринку передбачався «платіжний документ», а після змін - «декадний звіт». Зазначеними пунктами передбачено оплату АР платіжних документів, якими є декадні звіти, що формуються АР - відповідачем.

72. Верховний Суд звертає увагу на те, що відповідач, будучи одночасно АР та ОСП, перебуває у різних самостійних статусах учасника ринку електричної енергії, формує декадні звіти, що підтверджують необхідність розрахунків за поставлену електричну енергію для балансування.

73. У пункті 7.2.1 гл. 7.2 «Розрахунки за балансуючу енергію та ДП» розділу VІІ «Порядок розрахунків та здійснення платежів» Правил ринку визначено, що АР через CУР на четвертий робочий день після завершення декади формує декадний звіт ППБ та надсилає на електронну адресу ППБ повідомлення про формування декадного звіту ППБ. ППБ зобов`язаний упродовж двох робочих днів з дня отримання повідомлення про формування декадного звіту ППБ забезпечити на рахунку ескроу ППБ наявність коштів, вільних від інших зобов`язань з оплати поточної заборгованості ППБ та погашення простроченої заборгованості ППБ, в обсязі, достатньому для оплати ППБ балансуючої електричної енергії відповідно до цього звіту.

74. В абзацах 2, 3 п. 7.2.2 гл. 7.2 «Розрахунки за балансуючу енергію та ДП» розділу VІІ «Порядок розрахунків та здійснення платежів» Правил ринку визначено, що АР через СУР на одинадцятий календарний день місяця, наступного за розрахунковим, формує місячний звіт ППБ та надсилає на електронну адресу ППБ повідомлення про формування місячного звіту ППБ. ППБ зобов`язаний упродовж двох робочих днів з дня отримання повідомлення про формування місячного звіту ППБ забезпечити на рахунку ескроу ППБ наявність коштів, вільних від інших зобов`язань з оплати поточної заборгованості ППБ та погашення простроченої заборгованості ППБ, в обсязі, достатньому для оплати ППБ балансуючої електричної енергії відповідно до місячного звіту ППБ.

75. Абзац 5 п. 7.2.2 гл. 7.2 передбачає, що АР о 08:00 на третій робочий день з дня надсилання повідомлення про формування місячного звіту ППБ перераховує з рахунку ескроу ППБ на поточний рахунок із спеціальним режимом використання ОСП кошти в обсязі, достатньому для оплати ППБ балансуючої електричної енергії відповідно до акта купівлі-продажу балансуючої електричної енергії.

76. Верховний Суд зазначає, що п. 7.2.1 та п. 7.2.2 гл. 7.2 розд. VІІ Правил ринку регламентують забезпечення на рахунку ескроу ППБ (у цій справі - АТ «ДТЕК Західенерго») наявність коштів для оплати послуг АР (у цій справі - ПрАТ «Укренерго») і встановлюють перерахування коштів з рахунку ППБ на рахунок ОСП, а не порядок оплати ОСП послуг, наданих ППБ.

77.  Абзаци 6, 7 п. 7.2.2 гл. 7.2 розд. VІІ «Порядок розрахунків та здійснення платежів» Правил ринку передбачають, що якщо за результатами місячного звіту ППБ має відбутись списання для АР (нарахування для ППБ), АР на четвертий робочий день з дня надсилання повідомлення про формування місячного звіту ППБ перераховує з рахунку зі спеціальним режимом використання ОСП кошти на рахунок ППБ відповідно до акта купівлі-продажу балансуючої електричної енергії. У разі недостатності на рахунку ескроу ППБ коштів, вільних від інших зобов`язань з оплати поточної заборгованості ППБ та погашення простроченої заборгованості ППБ, в обсязі, достатньому для оплати ППБ балансуючої електричної енергії відповідно до акта купівлі-продажу балансуючої електричної енергії, АР вживає заходи, передбачені главою 1.7 розділу І цих Правил.

78. Тобто пункти 7.2.1 та 7.2.2 гл. 7.2 розд. VІІ Правил ринку регламентують оплату заборгованості ППБ (у цій справі - АТ «ДТЕК Західенерго») перед адміністратором розрахунків АР (у цій справі - ПрАТ «Укренерго») на підставі декадних та місячних звітів. 

79. Верховний Суд у постанові від 09.04.2026 у справі № 910/6071/25 зазначив, що абзац 6 п. 7.2.2 встановлює підсумковий розрахунок між сторонами за результатами місячного звіту відповідно до акта купівлі-продажу балансуючої електричної енергії, якщо за результатами місячного звіту, відповідно до акта купівлі-продажу балансуючої електричної енергії з рахунку ескроу ППБ списано на користь АР коштів більше, ніж зазначено в акті купівлі-продажу балансуючої електричної енергії, водночас не встановлює порядок поточної оплати послуг, які надані ППБ (АТ «ДТЕК Західенерго») на користь АР (ПрАТ «Укренерго»). Зазначений абзац необхідно трактувати у нерозривному взаємозв?язку з розділом 7.2 Правил ринку.

Верховний Суд зазначає, що АТ «НЕК «Укренерго» не формує у системі управління ринком рахунки для оплати послуг ППБ, а формує декадні звіти, які є документами для здійснення розрахунків.

Тому помилковими є твердження відповідача про те, що у відповідача не виникає жодних грошових зобов?язань щодо перерахування коштів позивачу на підставі декадних звітів.

80. Ураховуючи зазначене, Верховний Суд не вбачає підстав для відступу від висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 21.10.2025 у справі № 910/10946/24 у зв`язку з відсутністю вагомих та достатніх аргументів, які б свідчили про необхідність відступу від такої правової позиції Верховного Суду.

81. Крім того, відповідач посилається на неврахування судами попередніх інстанцій висновків Верховного Суду, викладених у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 10.04.2025 у справі № 905/950/24 (під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви).

Відповідач зазначає, що заявлена вимога про збільшення позовних вимог від 28.05.2025, не могла розглядатись у даному провадженні, так як фактично є новими позовними вимогами, які мають розглядатись в іншому проваджені. Тому у частині задоволення вимог, викладених у заяві про збільшення позовних вимог від 28.05.2025 слід було відмовити у зв`язку з порушенням ч. 2 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України.

82. Предметом позову, як вимоги про захист порушеного або оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу, є спосіб захисту цього права чи інтересу.

83. Предмет спору - це об`єкт спірних правовідносин, щодо якого виник спір між позивачем і відповідачем. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

84. Підстава позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Такі обставини складають юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки.

85. Підставу позову становлять фактична й правова підстава.

86. Фактична підстава позову - це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача. Правова підстава позову - це посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовна вимога позивача.

87. Предмет і підстава позову сприяють з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов`язку.

88.  Відповідно до пп. 2 п. 2 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

89. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.04.2024 у справі № 657/1024/16-ц виснувала, що збільшення або зменшення розміру позовних вимог треба розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено у позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Збільшенням розміру позовних вимог не може бути заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

90. Верховний Суд у постанові від 18.06.2026 у справі № 910/ 6986/21 вказав на те, що збільшення розміру позовних вимог у порядку частини другої статті 46 Господарського процесуального кодексу України означає зміну саме кількісних показників уже заявленої у позовній заяві матеріально-правової вимоги, без виходу за межі її предмета та підстав. Натомість зміна предмета позову має місце тоді, коли позивач фактично заявляє іншу, самостійну матеріально-правову вимогу, тобто просить суд про захист права (інтересу) в інший спосіб або щодо іншого обсягу (змісту) правовідносин, ніж це випливало з первісного позову.

91. АТ «ДТЕК Західенерго» звернулося до господарського суду міста Києва з позовом до ПрАТ «Національна енергетична компанія «Укренерго» про стягнення 1 144 588 011,90 грн, у тому числі: 1 116 066 439,13 грн - основного боргу, 20 606 708,87 грн - інфляційних втрат та 7 914 863,90 грн - 3% річних, у зв`язку із неналежним виконанням зобов`язань за договором про участь у балансуючому ринку № 0424-04013 від 27.05.2019 за період жовтень 2024 року - березень 2025 року.

92. Господарський суд міста Києва ухвалою від 19.05.2025 прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначив на 16.06.2025.

93. 28 травня 2025 року від позивача надійшла заява про збільшення розміру позовних вимог, в якій АТ «ДТЕК Західенерго» просить суд стягнути з НЕК «Укренерго» 1 291 110 324,19 грн, у тому числі: 1 253 094 676,89 грн - основного боргу, 28 209 840,66 грн - інфляційних втрат та 9 805 806,64 грн - 3% річних за період жовтень 2024 року - квітень 2025 року.

94. Як убачається з поданих матеріалів, зазначена заява не містить нових самостійних матеріально-правових вимог і не спрямована на зміну обраного способу захисту. Її зміст зводиться виключно до коригування розміру вже заявленої вимоги майнового характеру, шляхом включення до розрахунку додаткових сум за той самий характер правовідносин і з посиланням на ті самі фактичні та правові підстави, які були наведені у позовній заяві - стягнення заборгованості за договором про участь у балансуючому ринку від 27.05.2019. Отже, позивач збільшив лише кількісні показники заявленої вимоги, внаслідок збільшення періоду нарахування включно по квітень 2024 року, не змінюючи при цьому ані предмета позову, ані його підстав.

95. З огляду на те, що відповідно до ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом, зазначення у заяві про збільшення розміру позовних вимог, зокрема заборгованості за квітень 2025 року з урахуванням 3% річних та інфляційних не є порушенням приписів ст. 46 Господарського процесуального кодексу України. 

96. Верховний Суд констатує, що подана позивачем заява підлягає кваліфікації саме як заява про збільшення розміру позовних вимог у розумінні ч. 2 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України.

97. Крім того, на обґрунтування підстави касаційного оскарження, передбаченої п. 1 ч. 2 ст. 287 ГПК України відповідач вказує на неправильне застосування судами попередніх інстанцій ст. 16 ЦК України, ст. 20 ГК України та ст. 75 Закону України «Про ринок електричної енергії». Скаржник зазначає, що суди не врахували правові висновки щодо критеріїв визначення належного способу захисту, викладені у постанові Верховного Суду від 24.09.2019 у справі № 910/5320/17, постанові Верховного Суду України від 01.06.2016 у справі № 920/1771/14, постанові Верховного Суду від 14.08.2018 у справі № 910/23369/17, постанові Великої Палати Верховного Суду від 07.11.2018 у справі № 488/5027/14-ц.

98. Відповідач наголошує на тому, що позивач обрав неналежний та неефективний спосіб захисту при зверненні до суду з позовом про стягнення коштів за неналежне виконання договору про участь у балансуючому ринку з будь-якого банківського рахунку відповідача, а не з рахунку зі спеціальним режимом використання.

99. Верховний Суд бере до уваги, що:
- у справі № 920/1771/14 Верховний Суд України навів правові висновки щодо питання застосування статей 15, 16 ЦК України під час вирішення спору про визнання недійсним оспорюваного правочину (договору іпотеки);
- у справі № 488/5027/14-ц Велика Палата Верховного Суду вказала на належний спосіб захисту порушеного права при вирішенні вимог про визнання недійсним і скасування рішення органу місцевого самоврядування, визнання недійсними державного акта на право власності на земельну ділянку та договору купівлі-продажу земельної ділянки, скасування у державному реєстрі запису про право власності на земельну ділянку з одночасним зверненням із вимогою про витребування земельної ділянки із незаконного володіння (з віндикаційною вимогою);
- у справі № 910/23369/17 Верховний Суд розглядав вимоги поручителя про розірвання договору поруки з банком через істотне порушення умов цього договору банком;
- у справі № 910/5320/17 спір стосувався зобов`язання скасувати нараховані обсяги природного газу (втрати та витрати), оскільки позивач вважав, що відповідач здійснив донарахування обсягів спожитого та розподіленого природного газу з порушенням Кодексу газорозподільних систем. Верховний Суд дійшов висновку, що задоволення такої вимоги не матиме наслідком ефективне поновлення прав попри доведення неправомірності цього донарахування, оскільки підставою виникнення обов`язку зі сплати наданої послуги є факт її надання з огляду на обставини справи.

100. З огляду на аналіз змісту постанов у зазначених справах з урахуванням предмета та підстав позову, встановлених та оцінених судами фактичних обставин справи, які формують зміст правовідносин і зумовили прийняття відповідного судового рішення, Верховний Суд дійшов висновку про відсутність підстав вважати правовідносини у цих справах та у справі, що розглядається, подібними. До того ж у зазначених справах відсутній висновок про належність та ефективність способу захисту з урахуванням положень ст. 75 Закону України «Про ринок електричної енергії».

101. Водночас скаржник, посилаючись на позицію Верховного Суду щодо принципу добросовісності, наголошує на тому, що позивач у даній справі діяв всупереч своїй попередній поведінці, а саме - звертаючись до господарського суду міста Києва з позовною заявою, за якою було відкрите провадження у справі № 910/10946/24, АТ «ДТЕК Західенерго» було здійснено розрахунок 3-х відсотків річних та інфляційних втрат за сформовані декадні звіти, що свідчить про його позицію обґрунтованості порушення ОСП умов договору про участь у балансуючому ринку у разі несплати коштів саме за сформованими декадними звітами.

У справі, що розглядається, позивач відійшов від раніше зайнятої позиції та здійснив розрахунок 3% річних та інфляційних втрат за результатами формування ОСП місячних звітів, що суперечить його позиції, яка була також підтримана і Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у справі № 910/10946/24.

102. Задовольняючи позовні вимоги у частині стягнення з відповідача 3 % річних та інфляційних суди вказали на те, що з наданого позивачем розрахунку 3 % річних та інфляційних втрат вбачається, що АТ «ДТЕК Західенерго» здійснило нарахування цих сум по кожному місячному звіту з урахуванням здійснення відповідачем часткових оплат за отриману балансуючу електроенергію.

103. Суд апеляційної інстанції також вказав на те, що визначення строку настання зобов`язань відповідача зі сплати коштів позивачу датою від подання декадних звітів відповідає умовам договору та Правил ринку, а наданий позивачем розрахунок 3% річних та інфляційних втрат здійснено відповідно до встановлених умов.

104. Водночас, визначаючи розмір заборгованості відповідача, суд зобов`язаний належним чином дослідити подані стороною докази (у цьому випадку - зроблений позивачем розрахунок заборгованості), перевірити їх, оцінити в сукупності та взаємозв`язку з іншими наявними у справі доказами, а в разі незгоди з ними повністю або частково - зазначити правові аргументи на їх спростування та навести у рішенні свій розрахунок - це процесуальний обов`язок суду.

105. Суд не може обмежитися лише перевіркою наявності розрахунку позивача. Суд зобов`язаний здійснити власну перевірку правильності нарахувань та, у разі їх помилковості, самостійно визначити коректну суму боргу, що підлягає стягненню.

106. Як вбачається з розрахунку сум інфляційних втрат та 3% річних, наданого позивачем, розрахунок не містить нарахувань 3% річних та інфляційних по кожному декадному звіту з урахуванням суми заборгованості по кожному декадному звіту, строку оплати, строку прострочення та з урахуванням здійснення відповідачем часткових оплат.

107. Оскільки у відповідача виникають грошові зобов?язання щодо перерахування коштів позивачу на підставі саме декадних звітів, суди попередніх інстанцій дійшли передчасних висновків щодо задоволення позову у частині стягнення з відповідача на користь позивача 3% річних та інфляційних втрат.

108. З огляду на те, що суди попередніх інстанцій не встановили обставин, які є визначальними і ключовими у цій справі у вирішенні цього спору, ураховуючи доводи касаційної скарги, які знайшли своє часткове підтвердження, межі розгляду справи судом касаційної інстанції, імперативно визначені ст. 300 Господарського процесуального кодексу України, судові рішення підлягають скасуванню, а справа передачі на новий розгляд до суду першої інстанції у частині вирішення питання щодо стягнення з відповідача на користь позивача 3% річних та інфляційних.

109. Постановою Північного апеляційного господарського суду від 04.12.2025 у справі № 910/6076/25, зокрема змінено додаткове рішення господарського суду міста Києва від 02.09.2025 у справі № 910/6076/25. 
110. Змінюючи додаткове рішення місцевого господарського суду та присуджуючи до стягнення з відповідача на користь позивача витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 60 000,00 грн, суд апеляційної інстанції вказав на те, що керуючись зокрема такими критеріями, як розумність та співмірність судових витрат, а також враховуючи рівень складності справи та обсяг доказів, що підлягали вивченню та аналізу, ураховуючи заперечення відповідача, щодо розміру таких витрат, справедливим та розумним є часткове задоволення заяви позивача про стягнення витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 60 000 грн.

111. Касаційна скарга не містить підстав та доводів касаційного оскарження постанови суду апеляційної інстанції у частині зміни додаткового рішення господарського суду міста Києва від 02.09.2025 у справі № 910/6076/25.

112. Крім того, касаційна скарга не містить підстав та доводів касаційного оскарження судових рішень стосовно відмови відповідачеві у задоволенні клопотання про відстрочення виконання рішення суду.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

110. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 300 ГПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

113. Згідно з приписами п. 2 ч. 1 ст. 308 ГПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду.

114. З урахуванням викладеного, оскільки суди першої та апеляційної інстанцій припустилися неправильного застосування приписів Господарського процесуального кодексу України стосовно всебічного, повного і об`єктивного розгляду в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, а у Верховного Суду відсутня процесуальна можливість з`ясувати дійсні обставини справи, що перешкоджає ухвалити нове рішення у справі, що відповідно є підставою для їх часткового скасування та передання справи на новий розгляд до суду першої інстанції. Касаційна скарга підлягає частковому задоволенню.

Розподіл судових витрат

115. Відповідно до ст. 315 Господарського процесуального кодексу України у постанові суду касаційної інстанції повинен бути зазначений розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції.

116. Частиною 14 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що якщо суд апеляційної, касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

117. Враховуючи, що справа направляється на новий розгляд до суду першої інстанції, розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись ст.ст. 300, 301, 308, 310, 314, 315, 316, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» задовольнити частково.

2. Постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.12.2025 та рішення господарського суду міста Києва від 28.07.2025 у справі № 910/6076/25 скасувати у частині стягнення з приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» на користь акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго» 20 606 708,87 грн - інфляційних втрат та 7 914 863,90 грн - 3% річних.

3. Справу № 910/6076/25 у цій частині передати на новий розгляд до господарського суду міста Києва.

4. В іншій частині постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.12.2025 та рішення господарського суду міста Києва від 28.07.2025 у справі № 910/6076/25 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О. О. Мамалуй

Судді С. В. Бакуліна

О. М. Баранець