КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
24 червня 2026 року м. Київ №320/50940/24
Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ТОВ "ПРБІЛДІНГ" до Головного управління ДПС у м. Києві , Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення,
в с т а н о в и в:
До Київського окружного адміністративного суду звернулось ТОВ "ПРБІЛДІНГ" з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві , Державної податкової служби України, у якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 22.08.2024 №11674659/44907593 про відмову в реєстрації податкової накладної № 44 від 15.07.2024 р., поданої Товариством з обмеженою відповідальністю «ПРБІЛДІНГ» (ідентифікаційний код 44907593); 
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 15.07.2024 №44, подану Товариством з обмеженою відповідальністю «ПРБІЛДІНГ» (ідентифікаційний код 44907593), датою її первинного подання платником податків на реєстрацію.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачем на підтвердження реальності господарської операції, відображеної у податковій накладній №44 від 15.07.2024, до контролюючого органу подано письмові пояснення та належні первинні документи. Наданими документами підтверджуються фактичне здійснення господарської операції, наявність договірних відносин між ТОВ «ПРБІЛДІНГ» та ТОВ «КОШИК ВЕСЕЛИЙ», отримання попередньої оплати, придбання матеріалів для виготовлення теплиць, наявність трудових ресурсів, виробничих потужностей та реальне ведення господарської діяльності позивачем. Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної не містила конкретного переліку документів, достатніх для прийняття рішення про її реєстрацію, що позбавило позивача можливості чітко визначити обсяг документів, необхідних контролюючому органу. Оскаржуване рішення про відмову в реєстрації податкової накладної не містить належного обґрунтування, не конкретизує, яких саме документів не вистачало для прийняття позитивного рішення, та не містить оцінки документів, фактично поданих платником податків. Контролюючий орган не навів доказів нереальності господарської операції та не встановив порушень у первинних документах, поданих позивачем. Відмова у реєстрації податкової накладної прийнята без належного дослідження поданих документів, з порушенням вимог Порядку №1165 та Порядку №520, у зв`язку із чим є протиправною та підлягає скасуванню. Оскільки податкова накладна відповідає вимогам податкового законодавства, а позивачем виконано всі необхідні умови для її реєстрації, Державна податкова служба України підлягає зобов`язанню зареєструвати податкову накладну №44 від 15.07.2024 в ЄРПН датою її первинного подання.
Ухвалою суду відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін. 
Відповідач, ГУ ДПС у м.Києві, заперечував проти задоволення позову та зазначав, що реєстрацію податкової накладної було зупинено у зв`язку з відповідністю господарської операції пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. На думку відповідача, подані платником документи не підтверджували у повному обсязі інформацію, зазначену в податковій накладній. Контролюючий орган вказував, що позивачем не надано або надано не в повному обсязі первинні документи щодо постачання, придбання, зберігання, транспортування товару, а також документи складського обліку та інші документи, необхідні для підтвердження господарської операції. Відповідач вважав, що рішення комісії регіонального рівня прийняте у межах наданих повноважень та відповідно до вимог податкового законодавства.
Відповідач, ДПС України, просив відмовити у задоволенні позову та зазначив, що за результатами адміністративного оскарження не встановлено підстав для скасування рішення комісії регіонального рівня. Відповідач 2 вказував, що комісією регіонального рівня правомірно встановлено недостатність документального підтвердження господарської операції, а тому скаргу позивача залишено без задоволення. Також відповідач зазначав, що рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної приймається на підставі аналізу документів, поданих платником податків, а подані позивачем документи не усували сумніви контролюючого органу щодо здійснення операції.
Також, ГУ ДПС у м.Києві надано клопотання про розгляд справи за правилами загального провадження.
Розглянувши вказане клопотання, суд зазначає таке.
Частиною 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Відповідно до частини 6 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу та якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.
Водночас, зміст клопотання не дає підстав стверджувати, що повне та всебічне з`ясування усіх обставин у справі потребує проведення судового засідання чи заслуховування пояснень сторін.
Більш того, контролюючий орган у клопотанні не зазначив, встановлення яких обставин у справі є неможливим шляхом аналізу письмових доказів і пояснень та вимагає проведення судового засідання.
Дослідивши клопотання ГУ ДПС у Полтавській області, матеріали справи, беручи до уваги предмет та підстави позову, обставини, якими учасники справи обґрунтовують свої вимоги та заперечення, характер спірних правовідносин, обсяг та характер доказів у справі, суд не вбачає обґрунтованих підстав для розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін та приходить до висновку, що в задоволенні клопотання має бути відмовлено.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке. 
Товариство з обмеженою відповідальністю «ПРБІЛДІНГ» (код ЄДРПОУ 44907593) зареєстроване 12.07.2022. Основним видом діяльності товариства є виробництво будівельних металевих конструкцій і частин конструкцій (КВЕД 25.11). Також товариство здійснює будівельну діяльність, монтажні роботи, оптову торгівлю будівельними матеріалами, надання в оренду майна та інші види господарської діяльності.
Позивач перебуває на податковому обліку в ДПІ в Оболонському районі ГУ ДПС у м. Києві та зареєстрований платником податку на додану вартість (ІПН 449075926546).
Для здійснення господарської діяльності позивач орендує нежитлове приміщення за адресою: м. Київ, вул. Новокостянтинівська, буд. 8, приміщення 3, на підставі договору оренди нежитлового майна №15 від 30.11.2022.
Станом на липень 2024 року у товаристві працювало 12 штатних працівників із місячним фондом оплати праці 214 700 грн.
20.06.2024 між ТОВ «ПРБІЛДІНГ» (постачальник) та ТОВ «КОШИК ВЕСЕЛИЙ» (покупець) укладено договір поставки №24-20/06/24, предметом якого була поставка модульних теплиць та виконання робіт з їх монтажу.
Згідно зі специфікацією №1 від 20.06.2024 та договірною ціною на монтаж модульних теплиць загальна вартість договору становила 12 073 618,69 грн.
Умовами договору передбачено здійснення покупцем попередньої оплати у розмірі 80 відсотків вартості товару.
На виконання умов договору ТОВ «КОШИК ВЕСЕЛИЙ» перерахувало на рахунок позивача попередню оплату у сумі 6 513 587,53 грн.
У зв`язку з отриманням попередньої оплати як першої події відповідно до пункту 187.1 Податкового кодексу України позивачем складено податкову накладну №44 від 15.07.2024 на загальну суму 6 513 587,53 грн, у тому числі ПДВ 1 085 597,92 грн, та подано її на реєстрацію до ЄРПН.
Після автоматизованого моніторингу реєстрацію податкової накладної №44 від 15.07.2024 було зупинено. У квитанції зазначено, що код товару 9406 відповідає пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, оскільки обсяг постачання перевищує величину залишку придбання такого товару.
08.08.2024 позивач подав до ГУ ДПС у м. Києві повідомлення з поясненнями №8/П та копіями документів на підтвердження господарської операції.
До пояснень були долучені договір поставки №24-20/06/24 від 20.06.2024, специфікація №1 до договору, договірна ціна на монтаж теплиць, платіжна інструкція про отримання передоплати, податкова накладна №44 від 15.07.2024, документи щодо оренди приміщення, штатний розпис, документи про придбання матеріалів та комплектуючих для виготовлення теплиць, видаткові накладні, платіжні інструкції та інші первинні документи.
На підтвердження можливості виконання договору позивач надав документи щодо закупівлі матеріалів у ТОВ «САВВАТС» за договором купівлі-продажу №ПР-1 від 13.01.2023, ТОВ «ДЕЛЬТА ФАРМЕРС ІРРІГЕЙШН» за договором поставки №1306/24 від 13.06.2024, ТОВ «ТД КРОС» за договором поставки №7294 від 26.12.2022, а також документи щодо отримання транспортних та супутніх послуг від інших контрагентів.
22.08.2024 Комісією ГУ ДПС у м. Києві прийнято рішення №11674659/44907593 про відмову в реєстрації податкової накладної №44 від 15.07.2024.
Підставою відмови зазначено ненадання або часткове надання додаткових письмових пояснень та копій документів щодо підтвердження інформації, наведеної у податковій накладній.
Не погодившись із таким рішенням, позивач подав скаргу до Державної податкової служби України та додатково надав документи бухгалтерського обліку на підтвердження реальності господарської операції.
Рішенням ДПС України від 11.09.2024 №58765/44907593/2 скаргу позивача залишено без задоволення, а рішення Комісії ГУ ДПС у м. Києві — без змін.
Підставою залишення скарги без задоволення зазначено ненадання копій первинних документів щодо постачання, придбання, зберігання, транспортування товарів, складських документів, рахунків-фактур, інвойсів, актів приймання-передачі та інших документів.
Вважаючи рішення Комісії ГУ ДПС у м. Києві від 22.08.2024 №11674659/44907593 та рішення ДПС України від 11.09.2024 №58765/44907593/2 протиправними, позивач звернувся до суду з вимогами про скасування рішення про відмову в реєстрації податкової накладної №44 від 15.07.2024 та зобов`язання ДПС України зареєструвати зазначену податкову накладну в ЄРПН датою її первинного подання на реєстрацію.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02.12.2010 № 2755-VI, у редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин (далі - ПК України).
Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з використанням кваліфікованого електронного підпису або удосконаленого електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, уповноваженої платником особи відповідно до вимог Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
У податковій накладній зазначаються в окремих рядках такі обов`язкові реквізити: а) порядковий номер податкової накладної; б) дата складання податкової накладної; в) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - продавця товарів/послуг; г) податковий номер платника податку (продавця та покупця). У разі постачання/придбання філією (структурним підрозділом) товарів/послуг, яка фактично є від імені головного підприємства - платника податку стороною договору, у податковій накладній, крім податкового номера платника податку додатково зазначається числовий номер такої філії (структурного підрозділу); д) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - покупця (отримувача) товарів/послуг; е) опис (номенклатура) товарів/послуг та їх кількість, обсяг. У податковій накладній, що складається за операціями з вивезення товарів за межі митної території України, зазначаються ті одиниці виміру товарів, які застосовуються при оформленні митної декларації на такі товари; є) ціна постачання без урахування податку; ж) ставка податку та відповідна сума податку в цифровому значенні; з) загальна сума коштів, що підлягають сплаті з урахуванням податку; і) код товару згідно з УКТ ЗЕД, для послуг - код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг; платники податків, крім випадків постачання підакцизних товарів та товарів, ввезених на митну територію України, мають право зазначати код товару згідно з УКТ ЗЕД або код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг неповністю, але не менше ніж чотири перших цифри відповідного коду; й) індивідуальний податковий номер; к) дата та номер митної декларації зазначаються у разі складання платником податкової накладної за операціями з вивезення товарів за межі митної території України; л) дата та номер договору (контракту) зазначаються у разі складання платником податкової накладної за операціями з вивезення товарів за межі митної території України. У податковій накладній, що складається за операціями з вивезення товарів за межі митної території України на підставі форвардного контракту, зазначається відповідна відмітка про форвардний контракт.
За приписами пункту 201.7 статті 201 ПК України, податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).
Право на нарахування податку та складання податкових накладних надається виключно особам, зареєстрованим як платники податку в порядку, передбаченому статтею 183 цього Кодексу (пункт 201.8 статті 201 ПК України).
При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку-продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою (пункт 201.10 статті 201 ПК України).
Реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України (пункт 201.16 статті 201 ПК України).
Так, механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів визначає Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165 (далі - Порядок № 1165).
Відповідно до пункту 2 Порядку №1165 визначено, що автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації; комісія контролюючого органу - комісія регіонального та центрального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі; комісія регіонального рівня - комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі територіальних органів ДПС; комісія центрального рівня - комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі ДПС; критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик; ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту а або б пункту 185.1 статті 185, підпункту а або б пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку; таблиця даних платника податку - зведена інформація, що подається платником податку до контролюючого органу, щодо кодів видів економічної діяльності платника податку згідно з Класифікатором видів економічної діяльності, кодів товарів згідно з УКТЗЕД та/або кодів послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (далі - Державний класифікатор), що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України.
Підпунктом 5 пункту 3 Порядку № 1165 встановлено, що у податковій накладній/розрахунку коригування відображені виключно операції з продукцією/товарами, що підпадають під визначення груп 1-24 УКТЗЕД (крім підакцизних товарів), за умови, що такі накладна/розрахунок складені платником податку, який належить до мікропідприємства або малого підприємства відповідно до частини другої статті 2 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» та основним видом діяльності якого є хоча б один з таких видів економічної діяльності відповідно до КВЕД: вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур (01.11);вирощування рису (01.12);вирощування овочів і баштанних культур, коренеплодів і бульбоплодів (01.13);вирощування винограду (01.21);вирощування зерняткових і кісточкових фруктів (01.24);вирощування ягід, горіхів та інших фруктів (01.25);відтворення рослин (01.30);розведення великої рогатої худоби молочних порід (01.41);розведення іншої великої рогатої худоби та буйволів (01.42);розведення овець і кіз (01.45);розведення свиней (01.46);розведення свійської птиці (01.47);морське рибальство (03.11);прісноводне рибальство (03.12);морське рибництво (аквакультура) (03.21);прісноводне рибництво (аквакультура) (03.22);виробництво м`яса (10.11);виробництво м`яса свійської птиці (10.12);виробництво м`ясних продуктів (10.13);перероблення та консервування риби, ракоподібних і молюсків (10.20);виробництво фруктових і овочевих соків (10.32);виробництво олії та тваринних жирів (10.41);виробництво маргарину і подібних харчових жирів (10.42);перероблення молока, виробництво масла та сиру (10.51);виробництво продуктів борошномельно-круп`яної промисловості (10.61);виробництво хліба та хлібобулочних виробів, виробництво борошняних кондитерських виробів, тортів і тістечок нетривалого зберігання (10.71);виробництво сухарів і сухого печива, виробництво борошняних кондитерських виробів, тортів і тістечок тривалого зберігання (10.72);виробництво макаронних виробів і подібних борошняних виробів (10.73);виробництво цукру (10.81);виробництво какао, шоколаду та цукрових кондитерських виробів (10.82);виробництво чаю та кави (10.83);виробництво прянощів і приправ (10.84);виробництво готової їжі та страв (10.85);виробництво дитячого харчування та дієтичних харчових продуктів (10.86);виробництво інших харчових продуктів, не віднесених до інших угрупувань (10.89);виробництво готових кормів для тварин, що утримуються на фермах (10.91);виробництво безалкогольних напоїв, виробництво мінеральних вод та інших вод, розлитих у пляшки (11.07).
Ознаки безумовної реєстрації, зазначені у цьому підпункті, застосовуються протягом періоду дії воєнного стану, введеного відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64 «Про введення воєнного стану в Україні».
Згідно з пунктом 4 Порядку №1165 у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.
Відповідно до пунктів 5, 7 Порядку №1165 податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).
У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Разом із тим, відповідачами не надані суду належні та допустимі докази перевірки поданої позивачем на реєстрацію податкової накладної № 40 від 20 червня 2024 року на відповідність ознакам безумовної реєстрації, зважаючи на наведені обставини справи щодо виду діяльності позивача та предмету спірних операції.
Натомість, відповідач 1 зупинив реєстрацію, поданої позивачем податкової накладної №40 від 20червня 2024 року, дійшовши висновку про відповідність здійснюваної операції пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.
При цьому, відповідно до пунктів 8, 9 Порядку №1165 платник податку отримує інформацію щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, через електронний кабінет.
Платник податку отримує розраховані показники позитивної податкової історії через електронний кабінет.
Згідно з пунктами 10, 11 Порядку № 1165, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів відповідно до Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Мінфіну від 12 грудня 2019 року №520.
Так, пунктом 1 Додатку № 3 до Порядку №1165 визначено, що до критеріїв ризиковості здійснення операцій належить: відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), у таблиці даних платника податку на додану вартість (далі - платник податку) як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 року в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 року у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.
Таким чином, аналіз пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій свідчить про те, що для того, аби встановити наявність у господарської операції такої ознаки мають існувати визначені цим пунктом передумови, а також для підтвердження відповідності господарської операції вказаному критерію слід навести обґрунтований розрахунок за цим критерієм, якому відповідає платник податку, чого вимагає пункт 11 Порядку №1165.
Водночас, пунктом 12 Порядку № 1165 визначено, що платник податку має право подати до ДПС таблицю даних платника податку за встановленою формою (додаток 5).
У таблиці даних платника податку зазначаються: види економічної діяльності відповідно до КВЕД; коди товарів згідно з УКТЗЕД, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України; коди послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України (пункт 13 Порядку № 1165).
Таким чином, подання до ДПС таблиці даних платника податку за встановленою формою є правом платника податку, а не його обов`язком.
При цьому, Додатком 2 до Порядку № 1165 затверджено Перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку на додану вартість, а саме:
1. Обсяг постачання, зазначений платником податку на додану вартість (далі - платник податку) в податкових накладних/розрахунках коригування (крім розрахунків коригування, поданих для реєстрації в іншому місяці, ніж місяць, в якому вони складені), зареєстрованих у Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр) у поточному місяці, з урахуванням поданої для реєстрації в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування не перевищує 1 млн. гривень за умови, що обсяг постачання товарів/послуг, зазначений у них у поточному місяці за операціями з одним отримувачем - платником податку, не перевищує 100 тис. гривень, та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більш як у трьох (включно) платників податку.
2. Платник податку здійснює на постійній основі протягом будь-яких чотирьох звітних місяців з останніх шести місяців реєстрацію в Реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування на постачання товарів/послуг за одним і тим самим кодом товару/послуги згідно зУКТЗЕД/Державнимкласифікатором продукції та послуг.
3. Залишкова вартість основних засобів для платників податку на прибуток підприємств на кінець звітного (податкового) періоду (звітний (податковий) період обирається відповідно до пунктів 137.4 і 137.5 статті 137 Податкового кодексу України для певної групи платників) становить більше 5 млн. гривень та відображена у звітності, за якою граничні строки її подання передують календарному дню розрахунку такого показника, за умови, що з початку попереднього року керівник та засновник не змінювалися.
4. Площа наявних у платника податку у власності (на праві власності/користування) орендованих земельних ділянок становить не менше 200 гектарів включно або орендованих земельних ділянок комунальної та/або державної власності - не менше 0,5 гектара (станом на 1 січня поточного року), що задекларовані до 20 лютого поточного року та за які сплачено суму податкового зобов`язання з плати за землю у строки, передбачені законодавством, або платником податку, який перебуває на спрощеній системі оподаткування четвертої групи, сплачено податкові зобов`язання з єдиного податку в повному обсязі та у строки, передбачені законодавством.
5. Сплачено суму єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування на одного працюючого, що перевищує суму такого єдиного внеску з мінімальної заробітної плати у 2 рази за останні 12 місяців, за умови, що з початку попереднього року керівник та/або засновник платника податку не змінювалися та середньомісячна чисельність працюючих за останні 12 місяців становить не менше п`яти осіб.
6. Загальна сума сплачених у попередньому звітному році сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків і зборів, контроль за справлянням яких покладено на ДПС, платником податку та його відокремленими підрозділами, якими подано податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, становить більше 10 млн. гривень.
Водночас, відповідачами не надані суду належні та допустимі докази перевірки позивача на наявність показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку на додану вартість.
У свою чергу, механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), реєстрацію яких відповідно до пункту ПК України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, визначає Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року № 520 (далі - Порядок № 520).
Так, прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).
Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу (пункт 3 Порядку №520).
Відповідно до пункту 4 Порядку № 520, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.
Згідно з пунктом 5 Порядку № 520 перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.
Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування (пункт 6 Порядку № 520).
Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня (пункт 9 Порядку № 520).
Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку (пункт 10 Порядку № 520).
Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства (пункт 11 Порядку№520).
Разом із тим, у взаємозв`язку з наведеними нормами судом із матеріалів встановлено, що позивачем подавались відповідачу 1 пояснення для підтвердження реальності здійсненої спірної операції, інформація про яку зазначена у податковій накладній № 40 від 20 червня 2024 року.
Натомість, у взаємозв`язку з наведеними нормами суд доходить висновку, що податковий орган мав запропонувати платнику податків надати документи та пояснення на спростування наявних сумнівів щодо реальності спірної операції, вказавши які саме аспекти належить висвітлити платнику податків у своїх поясненнях та які саме документи надати.
Також аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що рішення комісії контролюючого органу повинно містити чітку підставу для відмови в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.
Аналогічно, у квитанції про зупинення реєстрації податкових накладних відсутній конкретний перелік копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про її реєстрацію в ЄРПН, що призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, а не будь-яких на власний розсуд.
Суд також уважає за необхідне зазначити, що факт зупинення реєстрації податкової накладної у ЄРПН не спростовує самого факту здійснення платником податків господарської операції, що підтверджується тільки первинними документами, на підставі яких складаються податкові накладні.
Як вже зазначалося вище, судом встановлено, що позивачем подавались податковому органу пояснення по спірній операції щодо наявності підстав реєстрації відповідної податкової накладної, які з незрозумілих суду причин не були враховані при прийнятті спірного рішення.
Водночас, спірне рішення містить лише загальне твердження про ненадання платником податку копій документів. Тобто, викладена загальна норма без зазначення конкретних документів, яких, на думку відповідача 1, не вистачає для здійснення реєстрації податкової накладної, а також без повідомлення причин, за яких надані позивачем пояснення (документи) не були враховані при прийнятті спірного рішення.
Також, у спірному рішенні не вказано, які саме надані позивачем документи складені з порушенням законодавства, які саме вимоги законодавства порушено при складанні документів та яких документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної.
Більш того відповідач 1 не вказав, чому наданих позивачем пояснень та документів недостатньо для реєстрації податкової накладної, які документи були взяті ним до уваги, а які відхилені та причини її неприйняття, чи містили документи дефекти, тощо. Отже, така позиція відповідача 1, як суб`єкта владних повноважень, не може бути визнана судом обґрунтованою.
Водночас дослідивши, проаналізувавши та надавши оцінку наданим позивачем документам та поясненням щодо спірної операції, суд доходить висновку про відсутність у них дефекту форми, змісту або походження, які в силу частини другої статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність» та пункту 2.4 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 1995 року № 88, спричинили б втрату такими документами юридичної сили.
Натомість судом установлено, що первинні документи, надані позивачем на підтвердження реальності здійсненої спірної операції з контрагентами, за якою складена податкова накладна №44 від 15.07.2024 у повній мірі підтверджує її реальність.
За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.
Водночас, відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.
Виходячи з наведених норм у взаємозв`язку з фактичними обставинами справи, суд доходить висновку, що відповідачами не наведено та не надано переконливих доказів, які підтверджують правомірність спірного рішення. Натомість, суд уважає, що надані позивачем первинні документи в сукупності спростовують сумніви щодо реальності спірної господарської операції позивача з контрагентами.
При цьому, суд зазначає, що спірне рішення відповідача1 про відмову в реєстрації податкової накладної є актом індивідуальної дії, отже невиконання контролюючим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акту індивідуальної дії призводить до його протиправності.
При цьому, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватись на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм належну правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.
Враховуючи викладене, суд доходить висновку, що спірне рішення відповідача 1 прийняте без урахування всіх обставин та не у спосіб, визначений законом, а відтак, є протиправним та підлягає скасуванню.
Відповідно до змісту статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема: визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії. Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Водночас, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.
Разом із тим, відповідно до частини другої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
За приписами частини першої, пункту 2 частини другої, частини третьої статті 245 КАС України, при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково.
У разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.
У разі скасування нормативно-правового або індивідуального акту суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.
Із системного аналізу вказаних норм Кодексу адміністративного судочинства України можна дійти висновку, що законодавством передбачено право суду, у випадку визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень, зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.
При цьому, механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначає Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246(у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017роуц № 341) (далі - Порядок № 1246).
Відповідно до пункту 19 Порядку № 1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.
Виходячи з наведеного суд уважає, що в цьому випадку, задоволення позовної вимоги про зобов`язання відповідача 2 зареєструвати відповідну податкову накладну № 44 від 15.07.2024 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її фактичного надходження до ДПС України - є дотриманням судом гарантій захисту порушених прав позивача на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.
У підсумку, з урахування зазначеного в сукупності, суд доходить висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню у повному обсязі.
Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
На підтвердження сплати судового збору надано платіжну інструкції.
Зважаючи на задоволення позовних вимог, понесені позивачем судові витрати у виді сплаченого судового збору на суму 3028 грн, підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Головного управління ДПС у м. Києві.
Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
в и р і ш и в:
Адміністративний позов задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №11674659/44907593 від 22.08.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРБІЛДІНГ» № 44 від 15.07.2024.
Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну, складену Товариством з обмеженою відповідальністю «ПРБІЛДІНГ» №44 від 15.07.2024 датою її фактичного подання на реєстрацію.
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРБІЛДІНГ» (ЄДРПОУ: 44907593; місцезнаходження: 04080, м. Київ, вул. Новокостянтинівська, буд. 8, літера З) судовий збір у розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) гривень за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві (код ЄДРПОУ ВП: 44116011; місцезнаходження: 04116, м. Київ, вул. Шолуденка, буд.33/19). 
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лисенко В.І.