Справа № 216/8080/25
2/214/2592/26
Р І Ш Е Н Н Я
Іменем України
28 травня 2026 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі головуючого судді Фролової Н.М., за участю секретаря судового засідання Сліпенької Л.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривий Ріг цивільну справу в порядку загального позовного провадження за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця,

В С Т А Н О В И В:
Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» звернулося до Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області з позовною заявою до ОСОБА_1 в якій просить стягнути з відповідача на свою користь заборгованість за кредитним договором №б/н від 13.09.2010 року у загальному розмірі 43278,67 грн., яка складається з суми заборгованості за тілом кредиту в розмірі 41812,14 грн, заборгованості за простроченими відсотками в розмірі 1466,53 грн, а також судовий збір.
Позов обґрунтований тим, що з метою отримання кредитних послуг, 13.09.2010 року ОСОБА_2 підписала анкету-заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг без номеру.
На підставі укладеного договору позичальник отримала такий платіжний інструмент: кредитну картку номер – НОМЕР_1 , строк дії – 01/16 , тип – “Універсальна”, що підтверджується випискою по рахунку та довідкою про видані картки. Для користування кредитним лімітом в подальшому позичальник також отримував кредитні картки тип –“Універсальна”. 
12.03.2024 позичальник підписала власноруч Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг та погодила наступні умови: 1. Тип кредиту та розмір кредитного ліміту: відновлювана кредитна лінія до 200 000 грн. (п.1.2 Договору); 2. Тип кредитної карти: картка «Універсальна»; 3. Строк кредитування: 12 місяців з пролонгацією (п.1.2 Договору); 4. Процентна ставка, відсотків річних: 42% (п.1.3 Договору); 5. Кількість та розмір платежів, періодичність: сплата мінімального обов`язкового платежу на поточний рахунок, для якого відкрито кредитну картку, до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено витрати за рахунок кредитного ліміту (п.1.4 Договору); 6. Розмір мінімального обов`язкового платежу: мінімального обов`язкового платежу: 5% від заборгованості, але не менше ніж 100 грн, щомісячно; у разі прострочення з 31-го дня – 10% від заборгованості; у разі прострочення з 181-го дня – 100 % від заборгованості; 7. Проценти від суми неповернутого в строк кредиту, які у відповідності до ч.2 ст.625 Цивільного кодексу України встановлюються за домовленістю сторін у процентах від простроченої суми заборгованості в розмірі: 60,00% (п.1.5 та п. 2.1.1.2.12 Договору). 
Позичальник користувався кредитним лімітом, відповідно до виписки по рахунку вчиняв операції, таким чином, згідно до Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, що затверджено Постановою НБУ 64 від 29.07.2022, позичальник є власником рахунку та держателем платіжного інструменту для здійснення операцій за рахунком.
Позичальник користувався кредитним лімітом, повертав використану суму кредитного ліміту та сплачував відсотки за користування кредитним лімітом, проте, припинив повертати Позивачу грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, що має відображення у Розрахунку заборгованості за договором та підтверджується випискою за рахунком.
Таким чином, у зв`язку з порушенням зобов`язань позичальником та з урахуванням внесених коштів на погашення заборгованості станом на теперішній час заборгованість позичальника становить 43278,67 грн.
ІНФОРМАЦІЯ_1 позичальник помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть.
На виконання вимог ст. 1281 ЦК України, 07.02.2025 позивач направив претензію кредитора до Сьомої криворізької державної нотаріальної контори, яка була перенаправлена до приватного нотаріуса Гуц Ю.В.
19.06.2025 позивач направив претензію кредитора до приватного нотаріуса Гуц Ю.В. 21.02.2025 позивач отримав лист від Сьомої криворізької державної нотаріальної контори.
07.07.2025 позивач отримав лист від приватного нотаріуса Гуц Ю.В. 
12.08.2025 позивач отримав свідоцтва про право на спадщину за законом, з яких вперше 
дізнався, що спадкоємцем померлого позичальника є відповідач. 
23.08.2025 позивач додатково направив претензію на адресу відповідача щодо сплати заборгованості за договором. Проте, станом на теперішній час, заборгованість за договором не погашена.
Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом відповідач є спадкоємцем такого майна позичальника: квартири АДРЕСА_1 .
27.10.2025 року ухвалою судді Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області матеріали цивільної справи були передані за підсудністю до Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.
29.01.2026 року відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано головуючому судді Фроловій Н.М.
03.02.2026 року ухвалою судді Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області справу прийнято до свого провадження, відкрито провадження та призначено до підготовчого засідання 03.03.2026.
03.03.2026 року ухвалою Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області підготовче засідання закрито та призначено справу до судового розгляду по суті.
Представник позивача до судового засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи позивач повідомлявся належним чином, подав суду заяву в якій просить розглядати справу за відсутності представника позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.
Відповідач ОСОБА_1 до судового засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, подала суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги визнала в повному обсязі.
На підставі ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України, в разі неявки всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, приходить до наступного висновку.
Судом встановлено, що 13.09.2010 року ОСОБА_2 підписала анкету-заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг без номеру. На підставі укладеного договору позичальник отримала такий платіжний інструмент: кредитну картку номер – НОМЕР_1 , строк дії – 01/16 , тип – “Універсальна”, що підтверджується випискою по рахунку та довідкою про видані картки. Для користування кредитним лімітом в подальшому позичальник також отримував кредитні картки тип –“Універсальна”. 
Згідно частини 1 статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони.
Відповідно до частин 1, 2 статті 639 ЦК України договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом.
Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася.
Частиною 1 статті 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Підписавши заяву банк та клієнт зобов`язуються виконувати умови, викладені в Умовах та Правилах надання банківських послуг, тарифах банку.
Отже, враховуючи наведені вище норми права, анкета-заява про приєднання до Умов та Правил разом з Умовами та Правилами надання банківських послуг, тарифами, складають договір про надання банківських послуг.
Відповідно до ст.ст. 525, 526, 530 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином та у встановлений строк. Одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається.
За змістом ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Згідно ч. 2 ст. 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.
Згідно ст. 599 ЦК України зобов`язання припиняються виконанням, проведеним належним чином.
В порушенні умов договору, ОСОБА_2 допустила прострочену кредитну заборгованість у загальному розмірі 43278,67 грн.
Частиною 2 статті 1220 ЦК України визначено, що часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою. 
Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права й обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за винятком прав і обов`язків, зазначених у статті 1219 ЦК України (статті 1218, 1231 цього Кодексу).
Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Статтею 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Статтею 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. 
Відповідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.
Статтею 1270 ЦК України строк для прийняття спадщини встановлений у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. 
ІНФОРМАЦІЯ_1 позичальник померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть.
На виконання вимог ст. 1281 ЦК України, 07.02.2025 позивач направив претензію кредитора до Сьомої криворізької державної нотаріальної контори, яка була перенаправлена до приватного нотаріуса Гуц Ю.В.
19.06.2025 позивач направив претензію кредитора до приватного нотаріуса Гуц Ю.В. 21.02.2025 позивач отримав лист від Сьомої криворізької державної нотаріальної контори.
07.07.2025 позивач отримав лист від приватного нотаріуса Гуц Ю.В. 
12.08.2025 позивач отримав свідоцтва про право на спадщину за законом, з яких вперше 
дізнався, що спадкоємцем померлого позичальника є відповідач. 
23.08.2025 позивач додатково направив претензію на адресу відповідача щодо сплати заборгованості за договором. Проте, станом на теперішній час, заборгованість за договором не погашена.
Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом відповідач є спадкоємцем такого майна позичальника: квартири АДРЕСА_1 .
Відповідно до частини першої статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.
Разом з тим незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК України).
Частиною першою статті 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.
Якщо спадкоємець прийняв спадщину стосовно нерухомого майна, але зволікає з виконанням обов`язку, передбаченого статтею 1297 ЦК України, зокрема, з метою ухилення від погашення боргів спадкодавця, кредитор має право звернутися до нього з вимогою про погашення заборгованості спадкодавця. 
Оскільки зі смертю боржника зобов`язання з повернення кредиту входять до складу спадщини, то умови кредитного договору щодо строків повернення кредиту чи сплати його частинами не застосовуються, а підлягають застосуванню норми статті 1282 ЦК України щодо обов`язку спадкоємців задовольнити вимоги кредитора у порядку, передбаченому частиною другою цієї норми. Саме на підставі норм статей 1281, 1282 ЦК України кредитор заявив вимоги до спадкоємця.
Так, згідно зі статтею 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен зі спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора вони зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями і кредитором не встановлено інше. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передано спадкоємцям у натурі.
Станом на дату звернення АТ КБ «Приватбанк» з позовом до суду, домовленості між спадкоємцем і кредитором не досягнуто.
Разом з тим положення зазначеної норми застосовуються у випадку дотримання кредитором норм статті 1281 ЦК України щодо строків пред`явлення ним вимог до спадкоємців. Недотримання цих строків, які є присічними (преклюзивними), позбавляє кредитора права вимоги до спадкоємців.
Встановлені статтею 1281 ЦК України строки - це строки, у межах яких кредитор, здійснюючи власні активні дії, може реалізувати своє суб`єктивне право.
Відповідна правова позиція викладена в Постанові Верховного Суду від 21 серпня 2019 року по справі № 320/6489/16-ц.
Враховуючи вищевикладене та приймаючи до уваги те, що зі смертю боржника – його зобов`язання з повернення кредитної заборгованості входять до складу спадщини, яку прийняла відповідач, позивач вправі вимагати від останньої виконання грошового зобов`язання за вказаним кредитним договором, у зв`язку із чим, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
На підставі ч.1 ст.142 Цивільного процесуального кодексу України, ч.3 ст.7 Закону України «Про судовий збір» з наступними змінами, у зв`язку з визнанням позову відповідачем позивачеві слід повернути з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.
Керуючись ст.ст. 141, 223, 265, 279ЦПК України, суд
УХВАЛИВ:
Позов задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 на користь Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» ЄДРПОУ 14360570 суму кредитної заборгованості за кредитним договором б/н від 13.09.2010 року в розмірі 43278 (сорок три тисячі двісті сімдесят вісім) гривень 88 копійок, а також судовий збір у розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн. 20 коп.
Повернути Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» ЄДРПОУ 14360570 з державного бюджету 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн. 20 коп. судового збору, сплаченого при поданні позову (платіжне доручення №ZZ423B2EGV від 03.10.2025 р.).
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його ухвалення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Повідомити учасників справи про можливість ознайомлення з рішенням суду на веб-порталі Єдиного державного реєстру судових рішень за посиланням: http://www.reyestr.court.gov.ua/.
Повний текст рішення складено 28.05.2026.
Головуючий суддя Н.М. Фролова