ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА 01054, м.Київ, вул.Б.Хмельницького,44-В, тел. (044) 334-68-95, E-mail: inbox@ki.arbitr.gov.ua	
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
м. Київ
03.06.2026	Справа № 910/4081/26	
Господарський суд міста Києва у складі судді Грєхової О.А., розглянувши у спрощеному позовному провадженні матеріали господарської справи
за позовом Державного підприємства Міністерства оборони України "Агенція оборонних закупівель" 
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Топ-текс" 
про стягнення 903 461,58 грн.

Без повідомлення (виклику) сторін.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Державне підприємство Міністерства оборони України «Агенція оборонних закупівель» звернулось до Господарського суду міста Києва із позовними вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю «Топ-текс» про стягнення 903 461,58 грн.
Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем зобов`язань за Державним контрактом (договором) про закупівлю № 251/06-24-РМ від 06.06.2024, в частині строків поставки.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.04.2026 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, поставлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
30.04.2026 представником відповідача подано відзив на позовну заяву, у якому відповідачем заявлено клопотання про зменшення розміру неустойки на 80%.
14.05.2026 представником позивача подано заперечення на клопотання про зменшення суми штрафних санкцій.
Представник позивача своїм правом на подання відповіді на відзив у встановлені строки не скористався.
Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва 

ВСТАНОВИВ: 

06 червня 2024 року між Державним підприємством Міністерства оборони України «Державний оператора тилу» (правонаступником якого є Державне підприємство Міністерства оборони України «Агенція оборонних закупівель» (далі - замовник, позивач) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Топ-текс» (далі - виконавець, відповідач) укладено Державний контракт про закупівлю № 251/06-24-РМ (далі - Договір), за умовами якого постачальник зобов`язується поставити замовнику сумка-підсумок бойова В, Вид 5 (18920000-4: Сумки) (далі - товар), найменування, перелік, характеристики, обсяг, код згідно з національним класифікатором ДК яких визначені в Специфікації (Додаток № 1) (номер оголошення про проведення закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель - ID: UA-2024-05-13-010675-а), а замовник - прийняти та оплатити товар в порядку та на умовах, визначених цим Договором.
Отримувачами товару за Договором є Об`єднані центри забезпечення Міністерства оборони України, до яких здійснюється постачання товару (далі - отримувач) для задоволення нагальних потреб функціонування держави, забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів країни (п. 1.2 Договору).
Валютою цього Договору, згідно з п. 2.1, є національна валюта України - гривня. Загальна ціна Договору та ціна за одиницю товару за цим Договором визначається у Специфікації (Додаток № 1).
За умовами п. 3.1 Договору розрахунок за товар здійснюється у строк, передбачений в Специфікації (Додаток № 1), після його фактичного приймання отримувачем на підставі належним чином оформлених Актів приймання товару за умов відсутності будь-яких зауважень до товару з боку замовника та/або отримувача та наявності документів до всіх партій товару, переданих отримувачу, згідно переліку у пункті 6.7.
Відповідно до п. 4.1 Договору постачальник зобов`язаний здійснити поставку товару за цим Договором не пізніше строку, визначеного у Специфікації (Додаток № 1), але у будь-якому випадку в строк, визначений замовником у заявці на поставку, складеній замовником за формою, визначеною у Додатку № 2 до цього Договору.
Вказані у Специфікації (Додаток № 1) або заявках на поставку товару строки поставки товару можуть бути змінені за зверненням замовника.
Згідно з п. 4.3 Договору заявка на поставку товару подається замовником постачальнику засобами електронної пошти у порядку, визначеному цим Договором, протягом 10 календарних дній з моменту укладення Договору.
Строк між подачею заявки на поставку товару та датою поставки може бути зменшено за погодженням Сторін. 
Протягом 2 робочих днів після отримання заявки на поставку товару постачальник зобов`язаний підтвердити замовнику свою готовність поставити товар або, у разі, якщо строк поставки у заявці на поставку товару є коротшим ніж строк поставки, визначений у Специфікації (Додаток №1), надати мотивоване звернення щодо зміни дати поставки товару, вказаної замовником у заявці на поставку товару. Таке підтвердження або мотивоване звернення направляються замовнику засобами електронної пошти у порядку, визначеному цим Договором. 
У разі ненадання постачальником підтвердження готовності поставити товар або мотивованого звернення щодо зміни дати поставки товару протягом 2 (двох) робочих днів після отримання від замовника заявки на поставку товару така заявка вважається підтвердженою постачальником. 
У разі неможливості своєчасної поставки товару з урахуванням наявності об`єктивних обставин, які фактично унеможливлюють дотримання строків поставки товару (затримки проходження контролю за якістю у випробувальній лабораторії, перебої в електропостачанні, тривалі повітряні тривоги, затримки у постачанні сировини/матеріалів, неможливі у виконанні строки між подачею Заявки та безпосередньою поставкою товару тощо), постачальник має право вернутись до замовника та надати мотивоване звернення щодо продовження строку поставки з наданням відповідних підтверджуючих документів у строк не пізніше ніж 15 календарних днів до кінцевої дати поставки товару. Замовник розглядає подане постачальником мотивоване звернення протягом 5 (п`яти) робочих днів. За результатами розгляду зазначеного звернення замовник має право продовжити строк поставки товару. У разі відсутності належного обґрунтування необхідності перенесення строків поставки товару, замовник залишає за собою право відмовити у продовженні строку поставки товару з подальшою можливістю застосування штрафних санкцій. 
У разі неподання замовником постачальнику заявки на поставку товару, постачальник має й надалі виконувати свої зобов`язання за Договором та інформувати замовника про відправку товару у строк, визначений у пункті 5.1 цього Договору, та здійснити поставку товару в строк, визначений у Специфікації (Додаток №1).
У відповідності до пунктів 4.4-4.8 Договору поставка товару здійснюється відповідно до умов Incoterms 2020. 
Поставка товару здійснюється на умовах DDP - склад отримувача (на території України, крім тимчасово окупованих територій, визначених наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України 22 грудня 2022 року № 309). 
Адреса пункту призначення (складу отримувача) визначається замовником в заявці на поставку товару. 
Право власності на товар переходить від постачальника до отримувача після прийняття отримувачем товару та підписання всіх документів згідно з розділом 6 цього Договору. 
Усі витрати пов`язані із транспортуванням (включаючи завантаження та розвантаження товару (крім кінцевого розвантаження на складі отримувача), перебування транспорту на митницях під час проходження митних процедур тощо), доставкою товару до пункту призначення здійснюється за рахунок постачальника.
У пункті 6.7 Договору узгоджено, що після здійснення перевірки товару відповідно до пунктів 6.3, 6.4 Договору, у разі відсутності зауважень отримувача до товару, постачальник та отримувач підписують Акт приймання товару, що підтверджує перехід права власності на товар від постачальника до отримувача, та постачальник передає замовнику: 
- підписаний Акт приймання товару згідно Додатку 4 до Договору; 
- оригінал товарно-транспортної накладної підписаної отримувачем,
- оригінал видаткової накладної підписаної отримувачем; 
- повідомлення-підтвердження, яке оформлюється отримувачем відповідно до Порядку розподілу та доведення до військ виділених асигнувань, здійснення централізованої оплати товарів, робіт і послуг у Міністерстві оборони України, затвердженого наказом Міністерства оборони України від 31 грудня 2016 року № 757; 
- оголошення, повідомлення та посвідчення відповідно до Додатку 1 до Порядку здійснення контролю за якістю речового майна, що постачається для потреб Збройних Сил України (пункт 1 розділу ІІ), затвердженого наказом Міністерства оборони України від 19 липня 2017 року № 375, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01 грудня 2017 року за № 1461/31329 (зі змінами); 
- оригінал акту приймального контролю за якістю. 
Після підписання замовник повертає належні екземпляри Акту приймання товару постачальнику та отримувачу протягом 14 календарних діб або повідомляє про відтермінування строку передачі документів.
Відповідно до п. 8.2 Договору у разі порушення строку поставки, непередачу (несвоєчасну передачу, повернення з підстав, встановлених цим Договором) товару, постачальник сплачує замовнику пеню у розмірі 0,3 відсотка від ціни товару, строк поставки якого порушено, за кожний день прострочення або ціни не переданого (несвоєчасно переданого, повернутого) товару, за кожний день затримки передачі. Пеня нараховується протягом строку порушення виконання зобов`язань за Договором за кожен повний день прострочення виконання таких зобов`язань, включаючи день виконання порушеного зобов`язання. За порушення строку поставки товару понад 30 (тридцять) календарних днів додатково сплачується штраф у розмірі 7 (сім) відсотків від ціни товару, строк поставки якого порушено. При цьому, відібрані зразки партії товару для проведення лабораторних випробувань не вважаються непоставленими (неприйнятими).
Згідно з п. 8.4 Договору у разі застосування пені/штрафу постачальник зобов`язаний сплатити суму пені/штрафу протягом 7 (семи) банківських днів від дати направлення замовником письмового повідомлення постачальнику. Сплата пені/штрафів не звільняє постачальника від виконання умов цього Договору, за виключенням випадків дострокового розірвання Договору з урахуванням п.8.3.1 та п.8.7.1 Договору. Штраф, пеня за 10 несвоєчасне/неякісне постачання товару нараховується постачальнику за весь період прострочення до моменту належного виконання зобов`язання.
Цей Договір вважається укладеним і набирає чинності після його підписання сторонами та дії протягом строку, вказаного в Специфікації (Додаток № 1). 
Дія цього Договору може бути подовжена за взаємною згодою сторін, шляхом підписання Додаткової угоди до цього Договору, у випадках передбачених чинним законодавством. 
Всі зміни та доповнення до цього Договору викладаються у письмовій формі і після їх підписання сторонами стають невід`ємними частинами цього Договору. Істотні умови цього Договору не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, передбачених Особливостями здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2022 р. № 1275 (пункти 13.1-13.3 Договору).
Додатком № 1 до Договору сторонами узгоджено Специфікацію, відповідно до якої поставці підлягають сумка-підсумок бойова В, вид 5 у кількості 15 000,00 шт. на загальну суму 8 640 900,00 грн.
У п. 5 Специфікації узгоджено, що відповідно до п. 4.1 Договору строк поставки товару до 30.06.2024.
Датою поставки товару вважається дата казана отримувачем у Посвідченні, що оформлене та підписане відповідно до Додатку № 1 до Порядку здійснення контролю за якістю речового майна, що постачається для потреб Збройних Сил України (пункт 1 розділу ІІ), затвердженого наказом Міністерства оборони України від 19.07.2017 № 375, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01.12.2017 за № 1461/31329 (зі змінами).
28 червня 2024 року сторонами укладено Додаткову угоду № 1 до Договору, за умовами якої, керуючись пунктом 13.3 Договору, відповідно до абзацу десятого пункту 8 Особливостей здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2022 № 1275, підпункту 4 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178, з урахуванням листа ІНФОРМАЦІЯ_1 від 24.06.2024 № 2398/1/2834 сторони дійшли згоди внести до пункту 5 Додатка 1 до Договору, продовживши строк поставки товару до 31.07.2024.
08 серпня 2024 року сторонами укладено Додаткову угоду № 2 до Договору, за умовами якої, керуючись пунктом 13.3 Договору, відповідно до абзацу десятого пункту 8 Особливостей здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2022 № 1275, підпункту 5 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178, сторони дійшли згоди внести до пункту 1 Додатка 1 до Договору, в частині вартості товару, узгодивши, що загальна вартість товару 8 639 460,00 грн.
10.06.2024 замовником на адресу постачальника було направлено Заявку на поставку № R000344, де зазначено отримувачів товару, відповідну кількість товару та строки, що відповідають пунктам 1 та 5 Специфікації (Додаток № 1 до Договору). 
Після укладення сторонами Додаткової угоди № 1 до Договору, замовником 28.06.2024 було направлено оновлену заявку № R000344 постачальнику, в якій вказано кінцевою датою поставки - 31.07.2024.
На виконання умов Договору, відповідачем поставлено товар у кількості 6000 штук на загальну суму 3 456 360,00 грн 31.07.2024, що підтверджується Актом приймання товару № 754, товар у кількості 3000 штук на загальну суму 1 728 180,00 грн 30.07.2024, що підтверджується Актом приймання товару № 188, товар у кількості 5000 штук на загальну суму 2 879 100,00 грн 02.10.2024, що підтверджується Актом приймання товару № 542, товар у кількості 1000 штук на загальну суму 575 820,00 грн поставлено 07.10.2024, що підтверджується Актом приймання товару № 270.
У зв`язку з неналежним виконанням постачальником покладених на нього зобов`язань, 16.01.2025 позивачем направлено постачальнику повідомлення-вимогу про стягнення штрафних санкцій згідно з державним контрактом (договором) № 251/06 24-РМ від 06.06.2024 за вих. № 2165/324/06-2025 від 16.01.2025, згідно якого позивачем нараховано відповідно до умов пункту 8.2 Договору пеню в розмірі 661 617,18 грн та штраф у розмірі 241 844,40 грн, яке відповідачем залишено без відповіді та задоволення, в зв`язку з чим позивач вимушений був звернутись до суду з даним позовом.
Оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.
Згідно зі ст. 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Згідно з частинами 1 та 2 ст. 712 Цивільного кодексу України за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму. 
До договору поставки застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.
Відповідно до ст. 655 Цивільного кодексу України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.
Згідно зі ст. 663 Цивільного кодексу України, продавець зобов`язаний передати товар покупцеві у строк, встановлений договором купівлі-продажу, а якщо зміст договору не дає змоги визначити цей строк, - відповідно до положень статті 530 цього Кодексу.
Відповідно до п. 4.1 Договору постачальник зобов`язаний здійснити поставку товару за цим Договором не пізніше строку, визначеного у Специфікації (Додаток № 1), але у будь-якому випадку в строк, визначений замовником у заявці на поставку, складеній замовником за формою, визначеною у Додатку № 2 до цього Договору.
У відповідності до Специфікації, в редакції Додаткової угоди № 1 від 28.06.2024, строк поставки товару до 31.07.2024.
З урахуванням укладення сторонами Додаткової угоди № 1 до Договору, якою змінено строк поставки товару за Договором, 28.06.2024 замовником було направлено оновлену заявку № R000344 постачальнику, в якій вказано кінцевою датою поставки - 31.07.2024.
Таким чином, відповідач зобов`язаний був поставити товар у кількості 15000 шт. вартістю 8 639 460,00 грн у строк до 31.07.2024 включно.
Як вбачається з матеріалів справи, на виконання умов Договору, відповідачем поставлено товар у кількості 6000 штук на загальну суму 3 456 360,00 грн 31.07.2024, що підтверджується Актом приймання товару № 754, товар у кількості 3000 штук на загальну суму 1 728 180,00 грн 30.07.2024, що підтверджується Актом приймання товару № 188, товар у кількості 5000 штук на загальну суму 2 879 100,00 грн 02.10.2024, що підтверджується Актом приймання товару № 542, товар у кількості 1000 штук на загальну суму 575 820,00 грн поставлено 07.10.2024, що підтверджується Актом приймання товару № 270.
Отже, як вбачається з матеріалів справи, відповідачем порушено взяті на себе зобов`язання в частині поставки товару у кількості 6000 шт. на суму 3 454 920,00 грн в узгоджений сторонами строк.
Наведені обставини в тому числі, визнаються відповідачем у відзиві на позовну заяву, а відтак в силу приписів ч. 1 ст. 75 ГПК України не підлягають доказуванню.
Відповідно до ст. 598 ЦК України, зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом та припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених законом або договором, а згідно ст. 599 ЦК України, зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.
Згідно з ч. 1 ст. 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Пунктом 3 ч. 1 ст. 611 Цивільного кодексу України встановлено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки. 
Відповідно до п. 8.2 Договору у разі порушення строку поставки, непередачу (несвоєчасну передачу, повернення з підстав, встановлених цим Договором) товару, постачальник сплачує замовнику пеню у розмірі 0,3 відсотка від ціни товару, строк поставки якого порушено, за кожний день прострочення або ціни не переданого (несвоєчасно переданого, повернутого) товару, за кожний день затримки передачі. Пеня нараховується протягом строку порушення виконання зобов`язань за Договором за кожен повний день прострочення виконання таких зобов`язань, включаючи день виконання порушеного зобов`язання. За порушення строку поставки товару понад 30 (тридцять) календарних днів додатково сплачується штраф у розмірі 7 (сім) відсотків від ціни товару, строк поставки якого порушено. При цьому, відібрані зразки партії товару для проведення лабораторних випробувань не вважаються непоставленими (неприйнятими).
Згідно з ч. 2 ст. 549 Цивільного кодексу України штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.
Відповідно до ч. 3 ст. 549 Цивільного кодексу України пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
Здійснивши перерахунок заявленого до стягнення розміру пені, судом встановлено, що стягненню з відповідача підлягає пеня у розмірі 661 617,18 грн.
В свою чергу, оскільки відповідачем порушено строк поставки товару на понад 30 календарних днів, вимога про стягнення з відповідача штрафу на підставі п. 8.2 Договору є також обґрунтованою, а відтак з урахуванням здійсненого судом перерахунку, стягненню з відповідача підлягає штраф у розмірі 241 844,40 грн.
Щодо заявленого відповідачем клопотання про зменшення розміру неустойки на 80%, суд зазначає наступне.
Розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення (частина 3 статті 551 Цивільного кодексу України).
При цьому, ні у зазначеній нормі, ні в чинному законодавстві України не міститься переліку виняткових випадків (обставин, які мають істотне значення), за наявності яких господарським судом може бути зменшено неустойку, тому вирішення цього питання покладається безпосередньо на суд, який розглядає відповідне питання з урахуванням всіх конкретних обставин справи в їх сукупності.
Суд зауважує, що зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, і за відсутності у законі переліку обставин, які мають істотне значення, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки.
Так, обов`язок доказування переліку виняткових випадків, які мають істотне значення, за наявності яких господарським судом може бути зменшено неустойку, покладається на сторону, до якої така санкція застосовується та кореспондується із обов`язком довести такою стороною, згідно з статтею 74 Господарського процесуального кодексу України те, що вона не бажала вчинення таких порушень, що вони були зумовлені винятковими обставинами та не завдали значних збитків контрагенту на підставі належних і допустимих доказів.
Вирішуючи питання про зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, господарський суд повинен оцінити, чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу; ступеню виконання зобов`язання боржником; причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення виконання, наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам, поведінки винної особи (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання, негайне добровільне усунення нею порушення та його наслідки) тощо. Майновий стан сторін та соціальна значущість підприємства мають значення для вирішення питання про зменшення штрафних санкцій.
Отже, вирішення питання про зменшення неустойки та розмір, до якого вона підлягає зменшенню, закон відносить на розсуд суду.
Аналогічний висновок щодо можливості зменшення розміру заявленої до стягнення пені, що є правом суду, яке реалізується ним на власний розсуд, викладений також у постановах Верховного Суду від 04.05.2018 у справі № 917/1068/17, від 22.01.2019 у справі № 908/868/18, від 13.05.2019 у справі № 904/4071/18, від 22.04.2019 у справі № 925/1549/17, від 30.05.2019 у справі № 916/2268/18, від 04.06.2019 у справі № 904/3551/18.
Разом з тим приймаючи рішення про зменшення неустойки, суд також повинен виходити із того, що одним з завдань неустойки є стимулювання належного виконання договірних зобов`язань, при цьому надмірне зменшення розміру штрафних санкцій фактично нівелює мету існування неустойки як цивільної відповідальності за порушення зобов`язання, що, у свою чергу, може розцінюватися як спосіб уникнення відповідальності та призведе до порушення балансу інтересів сторін.
Загальними засадами цивільного законодавства згідно зі статтею 3 Цивільного кодексу України є не тільки судовий захист цивільного права та інтересу; свобода договору; свобода підприємницької діяльності, яка не заборонена законом, а й справедливість, добросовісність та розумність.
Господарський суд об`єктивно повинен комплексно оцінити, чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеню виконання зобов`язання, причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення виконання, наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам, поведінки винної сторони (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання) тощо.
Відповідач обґрунтовуючи необхідність зменшення розміру неустойки посилається на обставини щодо виконання повного обсягу поставки товару належної якості, незначний період прострочення, а також відсутність наслідків порушення зобов`язання.
Реалізуючи свої дискреційні повноваження, передбачені статтею 551 Цивільного кодексу України щодо права зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій, суд повинен забезпечити баланс інтересів сторін справи з урахуванням встановлених обставин справи та не допускати фактичного звільнення від їх сплати без належних правових підстав.
Суд зазначає, що неустойка - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Водночас, неустойка не є каральною санкцією, а має саме компенсаційний характер.
Господарські санкції, що встановлюються відповідно до договору чи закону за неналежне виконання зобов`язання, спрямовані передусім на компенсацію кредитору майнових втрат, яких він зазнає внаслідок несвоєчасного здійснення з ним розрахунку з боку боржника. Такі санкції не можуть розглядатися кредитором як спосіб отримання доходів, що є більш вигідним порівняно з надходженнями від належно виконаних господарських зобов`язань.
Суд не зобов`язаний встановлювати всі можливі обставини, які можуть вплинути на зменшення пені; це не входить в предмет доказування у справах про стягнення пені. Відповідно до принципу змагальності суд оцінює лише надані сторонами докази і наведені ними аргументи. Суд повинен належним чином мотивувати своє рішення про зменшення пені, із зазначенням того, які обставини ним враховані, якими доказами вони підтверджені, які аргументи сторін враховано, а які відхилено (пункт 50 постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 14.07.2021 у справі №916/878/20).
Приписами статті 86 Господарського процесуального кодексу України внормовано, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Оцінюючи надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, суд зазначає, що сам лише факт відсутності в матеріалах справи доказів понесення позивачем збитків через неналежне виконання відповідачем свого обов`язку, подальше здійснення відповідачем постачання товару не можуть бути підставами для зменшення розміру штрафних санкцій, оскільки означені посилання нівелюють інститут застосування штрафних санкцій за порушення зобов`язання, у даному випадку, порушення строків поставки товару за Договором, укладеним під час дії воєнного стану.
Також суд зважає на те, що порушення строку не є незначним, оскільки тривало більше двох місяців, і при цьому, сторонами було укладено Додаткову угоду № 1 від 28.06.2024, якою було продовжено строк поставки, натомість і в подальшому, відповідачем не забезпечено своєчасного виконання зобов`язань за Договором.
Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.
Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.
Відповідно до ст.ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.
За таких обставин, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, з покладенням судового збору на відповідача в порядку ст. 129 Господарського процесуального кодексу України.
Керуючись ст.ст. 74, 76-80, 129, 236 - 242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.
2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Топ-текс» (04107, м. Київ, вул. Татарська, буд. 3/2, кв. 75; ідентифікаційний код: 40432475) на користь Державного підприємства Міністерства оборони України «Агенція оборонних закупівель» (04074, місто Київ, вул. Автозаводська, буд. 2; ідентифікаційний код: 44725823) пеню у розмірі 661 617 (шістсот шістдесят одна тисяча шістсот сімнадцять) грн 18 коп., штраф у розмірі 241 844 (двісті сорок одна тисяча вісімсот сорок чотири) грн 40 коп. та витрати по сплаті судового збору в розмірі 10 841 (десять тисяч вісімсот сорок одна) грн 54 коп. 
3. Після набрання рішенням Господарського суду міста Києва законної сили видати відповідний наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Повне рішення складено: 03.06.2026

Суддя О.А. Грєхова