Номер провадження: 22-ц/813/4942/26 
Справа № 509/3422/25
Головуючий у першій інстанції Козирський Є.С.
Доповідач Коновалова В. А.

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 

ПОСТАНОВА
Іменем України
09.04.2026 року м. Одеса
Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого - Коновалової В.А.,
суддів: Лозко Ю.П., Карташова О.Ю.,
за участю секретаря судового засідання Юцикова Д.Є.,
учасники справи:
позивач – ОСОБА_1 
відповідач - ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Одеського апеляційного суду в порядку спрощеного позовного провадження справу
за апеляційною скаргою ОСОБА_2 , від імені якого діє представник ОСОБА_3 ,
на ухвалу Овідіопольського районного суду Одеської області від 13 січня 2026 року, 
за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна,
в с т а н о в и в:
У червні 2025 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про поділ майна, просила суд здійснити поділ в натурі земельної ділянки кадастровий номер 5123784200:02:002:0803, площею 0,2213 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 у відповідності до їх часток у праві власності на вказану земельну ділянку, які є рівними. Визнати за ОСОБА_1 право власності на частину матеріалів, обладнання тощо, використаних в процесі будівництва житлових будинків, будівель та споруд у виді: літ. «А» - житловий будинок садибного типу загальною площею 96,9 кв.м, житловою площею 36,5 кв.м; літ. «Б» - житловий будинок садибного типу загальною площею 48,5 кв.м, житловою площею 22,8 кв.м; літ. «В» - житловий будинок садибного типу загальною площею 68 кв.м. житловою площею 31,1 кв.м.; літ. «в» - прибудова площею 10 кв.м; літ. «Г» - гараж площею 26,7 кв.м; літ. «Д» - сарай площею 20,8 кв.м; літ.«Е» - навіс площею 11,3 кв.м; літ. «Ж» - підвал площею 6,3 кв.м. 7.1 кв.м; літ. «З» - навіс площею 10,7 кв.м; літ. «И» - альтанка площею 12 кв.м; споруди «1 - ворота; № 2 - хвіртка; № 3 ворота; № 4 - огорожа; № 5 - цистерна: № 6 – огорожа; І – вимощення, які знаходяться на земельній ділянці кадастровий номер 5123784200:02:002:0803, площею 0,2213 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 . В порядку поділу спільного майна виділити в натурі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 по частині матеріалів, обладнання тощо, використаних в процесі будівництва житлових будинків, будівель та споруд , що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , за варіантом поділу, який буде конкретизований після отримання висновку судової будівельно-технічної експертизи. Вирішити питання розподілу судових витрат.
В позовній заяві ОСОБА_1 заявила клопотання про призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи.
В серпні 2025 року ОСОБА_1 , від імені якої діє ОСОБА_4 , звернулась до суду з клопотанням про призначення експертизи, оскільки для з`ясування обставин справи, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у інженерно-технічний сфері.
Заявник просив суд призначити по справі судову інженерно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання: чи є технічна можливість у відповідності до вимог нормативно-правових актів поділити на дві рівні частини земельну ділянку з каластровим номером 5123784200:02:002:0803, площею 0,2213 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд ( присадибна ділянка) (надалі - «Земельна ділянка»), та які можливі варіанти такого поділу. У разі необхідності відступу від рівності часток, визначити розмір грошової компенсації різниці у вартості часток. З урахуванням варіантів поділу земельної ділянки, визначити відповідні варіанти поділу в натурі на дві рівні частини матеріалів, обладнання тощо, використаних при самочинному будівництві житлових будинків, будівель та споруд у виді: літ. «А» - житловий будинок садибного типу, загальною площею 96,9 кв.м, житловою площею 36,5 кв.м; літ. «Б» - житловий будинок садибного типу загальною площею 48,5 кв.м., житловою площею 22,8 кв.м; літ. «В» - житловий будинок садибного типу загальною площею 68 кв.м, житловою площею 31,1 кв.м.; літ. «в» - прибудова площею 10 кв.м: літ. «Г» - гараж площею 26,7 кв.м; літ. «Д» - сарай площею 20,8 кв.м; літ.«Е» - навіс площею 11,3 кв.м; літ. «Ж» - підвал площею 6,3 кв.м, 7,1 кв.м; літ. «З» - навіс площею 10,7 кв.м; літ. «И» - альтанка площею 12, кв.м; споруди «1 – ворота; № 2 – хвіртка; № 3 ворота; № 4 - огорожа; № 5 - цистерна; № 6 - огорожа; І - вимощення (найменування будівель та споруд у відповідності до технічного паспорту, виготовленого станом на 29.05.2023 року). У разі необхідності відступу від рівності часток, визначити розмір грошової компенсації різниці у вартості часток. У випадку, якщо під час проведення судової експертизи будуть встановлені обставини, що мають значення для правильного вирішення спору, з приводу яких експерту не були поставлені питання, надати можливість експерту у висновку викласти свої міркування і доводи щодо цих обставин. Витрати на проведення експертизи покласти на позивачку ОСОБА_5 . Надати експерту можливість погоджувати час проведення обстеження, розмір та порядок оплати експертизи безпосередньо зі сторонами по справі. Зобов?язати відповідача ОСОБА_2 надати доступ експерту для обстеження об?єкту незавершеного будівництва у разі такої необхідності та роз?яснити сторонам у справі положення ст.109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі. Надати експерту право вирішити поставлені перед ним питання на підставі матеріалів справи без огляду об?єктів дослідження в разі ненадання відповідачем доступу до об?єктів дослідження. В розпорядження експертів надати матеріали цивільної справи. Проведення експертизи доручити судовому експерту Митнікову Геннадію Петровичу (м. Одеса, Люстдорфська дорога, 5, офіс 217), попередивши експерта про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України. Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.
У відзиві на позовну заяву та в запереченнях на клопотання позивача про витребування доказу шляхом призначення судової будівельно-технічної експертизи, ОСОБА_2 , від імені якого діє представник ОСОБА_3 , просив суд в частині проведення судової експертизи щодо поділу в натурі земельної ділянки, кадастровий номер 5123784200:02:002:0803, площею 0,2213 гa, цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 у відповідності до їх часток у праві власності на вказану земельну ділянку клопотання задовольнити, в проведенні судової будівельно-технічної експертизи щодо поділу будівельних матеріалів, обладнання тощо, використаних в процесі будівництва житлових будинків, будівель та споруд що розташовані за адрес АДРЕСА_1 , відмовити; доручити проведення судової земельно-технічної експертизи щодо поділу в натурі земельної ділянки, кадастровий номер 5123784200:02:002:0803, площею 0,2213 га, цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 у відповідності до їх часток у праві власності на вказану земельну ділянку експертам Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз, Міністерства юстиції України, який знаходиться за адресою: м. Одеса, вул. вул. Рішельєвська, 8.
Овідіопольський районний суд Одеської області ухвалою від 13 січня 2026 року клопотання представника позивачки - адвоката Котика Ф.І. про призначення експертизи - задовольнив. Призначив у цивільній справі № 509/3422/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна судову інженерно-технічну експертизу, на вирішення якої поставив наступні питання: 1. Чи є технічна можливість у відповідності до вимог нормативно-правових актів поділити на дві рівні частини земельну ділянку з кадастровим номером 5123784200:02:002:0803, площею 0,2213 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) (надалі «Земельна ділянка»), та які можливі варіанти такого поділу. У разі необхідності відступу від рівності часток, визначити розмір грошової компенсації різниці у вартості часток. 2. З урахуванням варіантів поділу земельної ділянки, визначити відповідні варіанти поділу в натурі на дві рівні частини матеріалів, обладнання тощо, використаних при самочинному будівництві житлових будинків, будівель та споруд у виді: літ. «А»- житловий будинок садибного типу, загальною площею 96,9 кв. м, житловою площею 36,5 кв. м; літ. «Б» - житловий будинок садибного типу загальною площею 48,5 кв. м., житловою площею 22,8 кв. м; літ. «В» - житловий будинок садибного типу загальною площею 68 кв. м, житловою площею 31,1 кв. м.; літ. «в» - прибудова площею 10 кв. м; літ. «Г» - гараж площею 26,7 кв. м; літ. «Д» - сарай площею 20,8 кв. м; літ.«Е» - навіс площею 11,3 кв. м; літ. «Ж» - підвал площею 6,3 кв. м,7,1 кв. м; літ. «З» - навіс площею 10,7 кв. м; літ. «И» - альтанка площею 12, кв. м; споруди «1 ворота;№2 хвіртка; №3 ворота; №4 огорожа; №5 цистерна; №6 огорожа; I вимощення (найменування будівель та споруд у відповідності до технічного паспорту, виготовленого станом на 29.05.2023 року). У разі необхідності відступу від рівності часток, визначити розмір грошової компенсації різниці у вартості часток.
У випадку, якщо під час проведення судової експертизи будуть встановлені обставини, що мають значення для правильного вирішення спору, з приводу яких експерту не були поставлені питання, надати можливість експерту у висновку викласти свої міркування і доводи щодо цих обставин.
Витрати на проведення експертизи поклав на позивачку ОСОБА_1 .
Надав експерту можливість погоджувати час проведення обстеження, розмір та порядок оплати експертизи безпосередньо зі сторонами по справі, отримувати від сторін додаткові документи, в тому числі від ОСОБА_2 - технічний паспорт на будівлі, що розташовані на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 .
Зобов`язав відповідача ОСОБА_2 надати експерту: технічний паспорт на будівлі та споруди, що розташовані на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 ; доступ для обстеження об`єкту незавершеного будівництва та роз`яснив сторонам у справі положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.
Надав експерту право вирішити поставлені перед ним питання на підставі матеріалів справи без огляду об`єктів дослідження в разі ненадання відповідачем доступу до об`єктів дослідження. В розпорядження експертів надав матеріали цивільної справи № 509/3422/25. Проведення експертизи доручив судовому експерту Митнікову Геннадію Петровичу (м. Одеса, Люстдорфська дорога, 5 офіс 217), попередивши експерта про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України. Провадження по справі на час проведення експертизи зупинив.
Ухвалюючи оскаржуване судове рішення, суд першої інстанції виходив з того, що предметом позову по даній справі є поділ в натурі земельної ділянки та будівельних матеріалів, обладнання тощо, які використані на самочинне будівництво. Для з`ясування обставин, які підлягають доказуванню по справі, з врахуванням предмету позову, необхідні спеціальні знання у інженерно-технічній сфері (будівельно-технічній, земельно-технічній, оціночно-будівельній, оціночно-земельній). Сторонами у справі не надано відповідних висновків експертів з поставлених питань, отже, у справі є передбачені законом підстави для призначення судової експертизи. 
ОСОБА_2 , від імені якого діє представник ОСОБА_3 , в апеляційній скарзі просить скасувати повністю ухвалу Овідіопольського районного суду Одеської області від 13 січня 2026 року у цивільній справі № 509/3422/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна. Постановити нове судове рішення, а саме ухвалу про відмову у задоволенні клопотання представника позивачки – адвоката Котика Ф.І. про витребування доказу шляхом призначення судової будівельно-технічної експертизи у цивільній справі № 509/3422/25 та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду та вирішення питання про зупинення провадження до завершення розгляду справи № 501/4297/25, що розглядається Чорноморським міським судом Одеської області за позовом ОСОБА_2 до ТОВ «Бюро оцінки, кадастрових робіт та експертиз», ОСОБА_6 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_1 про визнання незаконними дій та зобов`язання вчинити певні дії.
Апеляційна скарга вмотивована тим, що суд неповно з`ясувавши обставини, що мають значення для справи, повністю проігнорувавши правовий режим спірного майна, а саме істотну обставину про те, що 36 % усіх будівель та споруд, які є предметом спору між сторонами, були придбані ОСОБА_2 у 2003 році до укладення шлюбу з ОСОБА_1 та є особистою власністю відповідача; подальше будівництво, реконструкція та добудова будівель та споруд за адресою: АДРЕСА_1 здійснювались за рахунок особистих коштів ОСОБА_2 та його дітей від першого шлюбу, та є особистою власністю відповідача. Порушуючи норми матеріального права (ст. 24 Кодексу про шлюб та сім`ю України та ст. 57 Сімейного кодексу України), не встановивши обставину про те: чи є об`єкти (частки об`єктів) спільною сумісною власністю. Безпідставно вважаючи спірне майно спільною сумісною власністю подружжя, призначив судову експертизу предметом якої є поділ всього майна та порушив вимоги ст. 77, 81, 103 ЦПК України, оскільки фактично дозволив експерту досліджувати та «ділити» майно, яке за законом не може бути предметом поділу. 
Посилається, що суд не встановив правовий режим спірних об`єктів (матеріалів та обладнання); не з`ясував, чи є самочинно збудовані об`єкти об`єктами цивільних прав, які взагалі можуть бути предметом поділу; не вирішив питання, чи підлягають такі об`єкти легалізації відповідно до ст. 376 ЦК України. Вважає, що без вирішення цих питань призначення експертизи є недопустимим, оскільки експертне дослідження не може підміняти собою судове встановлення юридично значущих обставин.
Зазначає, що ні Цивільний кодекс України, ні Сімейний кодекс України не передбачають можливості поділу самочинного будівництва; або «матеріалів, обладнання, конструктивних елементів», використаних для такого будівництва. Матеріали та конструктивні елементи, використані при будівництві, втрачають статус самостійних речей та не можуть бути предметом окремого поділу. З моменту інтеграції в об`єкт нерухомості вони стають його невід`ємною частиною. Окремий поділ будівельних матеріалів, уже використаних у будівництві - юридично неможливий.
Вважає, що у даній справі суд призначив експертизу до встановлення правового режиму спірного майна, фактично переклавши на експерта вирішення питань: які об`єкти є спільною сумісною власністю; які об`єкти (частини об`єктів) є особистою власністю відповідача; чи можуть самочинно збудовані об`єкти бути предметом поділу. Суд допустив призначення експертизи на підставі відомостей про об`єкти з оспорюваного Технічного паспорта від 29.05.2023 року, який є предметом окремого судового спору щодо законності його оформлення та використання та без сплати позивачкою судового збору за подання клопотання, в якому вимагається призначення судової експертизи, як це передбачено ч. 3 ст. 117 ЦПК України та Законом України «Про судовий збір». 
З урахуванням зазначеного скаржник вважає, що ухвала суду від 13.01.2026 року створює ризик порушення права власності скаржника; постановлена без встановлення правового режиму майна; поставлені питання стосуються самочинного будівництва, яке не може бути предметом поділу; вводить неіснуючий у праві спосіб поділу «матеріалів», фактично легалізує самочинне будівництво через експертизу; грубо порушує ст. 376 ЦК України, ст. 24 КпШС України, ст. 57 СК України, ст. 103 ЦПК України ґрунтується на завідомо спірному та незаконному документі; експерту фактично делеговано повноваження суду; порушено принципи змагальності та диспозитивності; не відповідає вимогам процесуального закону; не відповідає правовим висновкам Верховного Суду.
Одеський апеляційний суд ухвалою від 30.01.2026 року відкрив апеляційне провадження за апеляційною скаргою, роз`яснив ОСОБА_1 право подання до апеляційного суду відзиву на апеляційну скаргу.
Представник ОСОБА_2 - ОСОБА_3 копію ухвали про відкриття провадження отримав 16.02.2026 року о 06:24:35 в особистому кабінеті Електронного суду, що підтверджується довідкою.
Представник ОСОБА_1 – ОСОБА_4 копію ухвали про відкриття провадження та копію апеляційної скарги отримав 16.02.2026 року о 06:30:10 та 29.01.2026 року о 22:21:01 в особистому кабінеті Електронного суду, що підтверджується довідками.
У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_1 – ОСОБА_4 просив суд у задоволені апеляційної скарги ОСОБА_2 відмовити, посилаючись на те, що предметом позову, окрім поділу земельної ділянки, є поділ матеріалів, обладнання тощо, що використанні на самочинне будівництво, а не нерухоме майно. Висновок про те, що матеріали, обладнання тощо, які використанні на самочинне будівництво, є майном, набутим подружжям під час шлюбу та підлягає поділу між ними, викладено у постановах Верховного Суду від 25.03.2020 року у справі №715/1347/14 ц, від 25.03.2020 у справі №715/1347/14-ц, від 10.02.2021 у справі №495/3009/15-ц, від 26.03.2021 у справі №414/277/17, від 09.06.2021 у спарві №466/9248/15-ц, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.04.2023 року у справі №511/2303/19 (більш детальний зміст вказаних висновків міститься в позовній заяві). Отже, доводи скаржника про те, що матеріали, обладнання тощо не можуть бути об`єктом власності подружжя та не підлягають поділу між ними суперечать ч.3 ст. 331 ЦК та висновкам Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, що в разі, коли матеріли, обладнання тощо, які були використані в процесі цього будівництва, перетворилися в будівлю, то їх зазначення (найменування) шляхом назви будівлі, її характеристик за площею та призначенням, місцезнаходження тощо є належним способом захисту та відповідатиме вимогам ст. 331 ЦК, висновку Великої палати Верховного Суду, який міститься в постанові від 12.04.2023 року у справі №511/2303/19 стосовно того, що «суд у своєму рішенні має зазначити (назвати) ці матеріали чи обладнання». Отже, доводи апеляції про те, що позовні вимоги зводяться до поділу нерухомого майна, яке є самочинним, є безпідставними. Зазначає, що клопотання про призначення експертизи заявлено в порядку витребування доказів (ст.ст.83,102,104 ЦПК), а не в порядку їх забезпечення (ст.ст. 116-119 ЦПК). Статтею 4 ЗУ «Про судовий збір» не встановлено судового збору за витребування доказів та призначення експертизи (на відміну від заяв про забезпечення доказів, в тому числі шляхом призначення експертизи). Відповідні роз`яснення містяться в п.8 Постанови Пленуму ВСУ від 17.10.2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах». Зупинення провадження у справі до завершення експертизи відповідає положенням п.5 ч.1 ст. 252 ЦПК та є необхідним, оскільки в розпорядження експерта слід надати матеріали цивільної справи. Заперечуючи необхідність зупинення провадження у справі у зв`язку з призначенням експертизи, відповідач одночасно наполягає на зупиненні провадження у справі до вирішення іншої цивільної справи, чим в чергове демонструє суперечливий та деконструктивний характер своєї позиції у справі.
Учасники процесу про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.
Представник ОСОБА_2 - ОСОБА_3 та представник ОСОБА_1 – ОСОБА_4 судові повістки-повідомлення отримали 16.03.2026 року в особистих кабінетах Електронного суду, що підтверджується довідками.
ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, у відповідності до п.3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України.
Від представника ОСОБА_1 – ОСОБА_4 надійшла заява про розгляд справи за відсутності позивача та її представника.
В судовому засіданні в режимі відеоконференції представник ОСОБА_2 - ОСОБА_3 доводи апеляційної скарги підтримав, просив її задовольнити.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, пояснення представника скаржника, перевіривши законність й обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів апеляційного суду приходить до наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Проаналізувавши встановлені судом першої інстанції обставини у справі апеляційний суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Реалізація принципу змагальності сторін у цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції.
Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та полягає в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається на підтвердження чи заперечення вимог. Простіше кажучи, позивач стверджує про існування певної обставини та подає відповідні докази, а відповідач може спростувати цю обставину, подавши власні докази.
Відповідно до положень статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.
Спеціальні знання - це професійні знання, отримані в результаті навчання, а також навички, отримані обізнаною особою в процесі практичної діяльності в різноманітних галузях науки, техніки та інших суспільно корисних галузях людської діяльності, які використовуються разом з науково-технічними засобами під час проведення експертизи. Змістом спеціальних знань є теоретично обґрунтовані і перевірені практикою положення і правила, які можуть відноситися до будь-якої галузі науки, техніки, мистецтва тощо.
Суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності (частини перша статті 103 ЦПК України).
В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Дульський проти України» (рішення(Dulskiy v. Ukraine) від 01 червня 2006 року, заява № 61679/00, пункт 71) зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.
Відповідно до ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.
Висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу.
Як вбачається із матеріалів справи, в позовній заяві ОСОБА_1 заявила клопотання про призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи. Також, в серпні 2025 року ОСОБА_1 , від імені якої діє ОСОБА_4 , звернулась до суду з клопотанням про призначення експертизи, оскільки для з`ясування обставин справи, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у інженерно-технічний сфері. Посилаючись на те, що відповідач перешкоджає позивачці в доступі до земельної ділянки та до розміщених на ній будівель і споруд, а тому позивачка не має можливості самостійно замовити проведення судової експертизи (у порядку ст. 106 ЦПК України), щодо поділу земельної ділянки та будівельних матеріалів, які на ній розміщені. 
Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.
Отже, судова експертиза призначається виключно для встановлення обставин справи, які стосуються предмету доказування у справі.
Предметом позову ОСОБА_1 є поділ спільного сумісного майна придбаного у період шлюбу.
Колегія суддів вважає, що доцільність призначення судової інженерно-технічної експертизи у цій справі як спосіб здобуття доказів кореспондується з предметом заявлених вимог, встановленням фактичних даних, що входять до предмета доказування, з огляду на наступне.
Відповідно до положень статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом, а учасники справи можуть запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.
Статтею 104 ЦПК України встановлені вимоги до змісту ухвали про призначення експертизи, згідно яких в ухвалі про призначення експертизи суд зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.
Судова експертиза повинна призначатися лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі, і не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм.
У разі неможливості поділу незакінченого будівництвом будинку суд може визнати право за сторонами спору на будівельні матеріали і конструктивні елементи будинку або з урахуванням конкретних обставин залишити його одній зі сторін, а іншій присудити компенсацію.
Визнаючи при цьому право власності на матеріали чи обладнання, суд у своєму рішенні має зазначити (назвати) ці матеріали чи обладнання.
До подібних правових висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 квітня 2023 року у справі № 511/2303/19 (провадження № 14-56цс22).
Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанова Верховного Суду від 02 жовтня 2018 року у справі № 910/18036/17).
Одним із способів захисту добросовісної сторони є правовий принцип, згідно з яким особа втрачає право посилатися на будь-які факти на обґрунтування своїх домагань, якщо його попередня поведінка свідчила про те, що вона дотримується протилежної позиції (принцип естопелю).
Добросовісність - це певний стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.
Колегія суддів зауважує, що у відзиві на позовну заяву та в запереченнях на клопотання позивача про витребування доказу шляхом призначення судової будівельно-технічної експертизи, ОСОБА_2 , від імені якого діє представник ОСОБА_3 , просив суд в проведенні судової експертизи щодо поділу в натурі земельної ділянки, кадастровий номер 5123784200:02:002:0803, площею 0,2213 гa, цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 у відповідності до їх часток у праві власності на вказану земельну ділянку задовольнити, разом із тим в апеляційній скарзі ОСОБА_2 , від імені якого діє представник ОСОБА_3 , просить скасувати повністю ухвалу Овідіопольського районного суду Одеської області від 13 січня 2026 року у цивільній справі № 509/3422/25, зокрема, в частині проведення судової експертизи щодо поділу в натурі земельної ділянки, кадастровий номер 5123784200:02:002:0803.
Отже поведінка ОСОБА_2 ,суперечить його попередній поведінці під час вирішення судом першої інстанції клопотання ОСОБА_1 про призначення експертизи.
А відтак, наведені в апеляційній скарзі обставини щодо призначення судової інженерно-технічної експертизи, на вирішення якої поставлено питання технічної можливість у відповідності до вимог нормативно-правових актів поділити на дві рівні частини земельну ділянку з кадастровим номером 5123784200:02:002:0803, площею 0,2213 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) (надалі «Земельна ділянка»), та які можливі варіанти такого поділу, а у разі необхідності відступу від рівності часток, визначити розмір грошової компенсації різниці у вартості часток, не приймаються апеляційним судом.
Відповідно до ст. 107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи. Експерт не має права з власної ініціативи збирати матеріали для проведення експертизи, розголошувати відомості, що стали йому відомі у зв`язку з проведенням експертизи, або повідомляти будь-кому, крім суду та учасника справи, на замовлення якого проводилася експертиза, про її результати. Призначений судом експерт не має права спілкуватися з учасниками судового процесу поза межами судового засідання, крім випадків вчинення інших дій, безпосередньо пов`язаних із проведенням експертизи. При визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.
Відповідно до пп. 2.1. розділу І Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року № 53/5, експерт, зокрема, має право: відповідно до процесуального законодавства заявляти клопотання про надання додаткових матеріалів і зразків та вчинення інших дій, пов`язаних із проведенням експертизи; у разі виникнення сумніву щодо змісту та обсягу доручення невідкладно заявляти клопотання органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), щодо уточнення поставлених експертові питань; з дозволу органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), бути присутнім під час проведення процесуальних, виконавчих дій та ставити питання учасникам процесу, що стосуються предмета чи об`єкта експертизи, та проводити окремі дослідження у їх присутності; указувати у висновку експерта на факти, виявлені під час проведення експертизи, які мають значення для справи, але стосовно яких йому не були поставлені питання, та на обставини, що сприяли (могли сприяти) вчиненню правопорушення.
Отже, з огляду на викладене, експерт в даному випадку має право відповідно до процесуального законодавства звернутися до суду із клопотанням про надання додаткових матеріалів або вчинення інших дій, пов`язаних із проведенням експертизи.
Суд першої інстанції не врахував зазначені норми права та помилково зазначив в оскаржуваній ухвалі суду про надання експерту можливості отримувати від сторін додаткові документи, тому підлягаю виключенню із абзацу сьомого слова «отримувати від сторін додаткові документи».
Відповідно до пп. 1.2.2. розділу І Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року № 53/5, основними видами (підвидами) експертизи є, зокрема, інженерно-технічна: інженерно-транспортна (автотехнічна, транспортно-трасологічна, залізнично-транспортна); дорожньо-технічна; будівельно-технічна; оціночно-будівельна; земельно-технічна; оціночно-земельна; експертиза з питань землеустрою; пожежно-технічна; безпеки життєдіяльності; гірничотехнічна; інженерно-екологічна; електротехнічна; комп`ютерно-технічна; експертиза електронних комунікацій, електротранспортна експертиза; експертиза технічного стану ліфтів; інженерно-механічна; водно-технічна; авіаційно-технічна; теплотехнічна експертиза.
Підпунктом 3.9. Інструкції визначено, якщо необхідно провести експертизу (дослідження) на місці події або огляд об`єкта за його місцезнаходженням, орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта) (замовив(ла) дослідження), повинен(на) забезпечити прибуття експерта, безперешкодний доступ до об`єкта, а також належні умови для його роботи, а в разі потреби викликати учасників процесу або інших осіб. У разі неявки осіб чи їх законних представників, що викликалися, у визначений час на місце події або огляду об`єкта дослідження (огляд) проводиться без їх участі, про що зазначається у висновку.
Враховуючи обставини справи, суд першої інстанції, призначаючи експертизу, помилково посилався в резолютивній частині на технічний паспорт, виготовлений станом на 29.05.2023 року, оскільки призначена судом експертиза, з урахуванням поставлених питань, повинна проводитись експертом з обов`язковим оглядом об`єктів визначених другим пунктом резолютивної частини оскаржуваної ухвали.
Відповідно до ч. 8 ст. 102 ЦПК України, якщо експерт під час підготовки висновку встановить обставини, що мають значення для справи, з приводу яких йому не були поставлені питання, він має право включити до висновку свої міркування про ці обставини.
Отже, підлягає виключенню з резолютивної частини абзац п`ятий «У випадку, якщо під час проведення судової експертизи будуть встановлені обставини, що мають значення для правильного вирішення спору, з приводу яких експерту не були поставлені питання, надати можливість експерту у висновку викласти свої міркування і доводи щодо цих обставин», оскільки зазначене передбачено положеннями законодавства. 
Доводи апеляційної скарги про те, що ухвала суду від 13.01.2026 року створює ризик порушення права власності скаржника та постановлена без встановлення правового режиму майна, а саме істотну обставину про те, що 36 % усіх будівель та споруд, які є предметом спору між сторонами, були придбані ОСОБА_2 у 2003 році до укладення шлюбу з ОСОБА_1 та є особистою власністю відповідача; подальше будівництво, реконструкція та добудова будівель та споруд за адресою АДРЕСА_1 здійснювались за рахунок особистих коштів ОСОБА_2 та його дітей від першого шлюбу та є особистою власністю відповідача, не заслуговують на увагу, оскільки вказані обставини встановлюються судом під час вирішення спору по суті.
Колегія суддів ураховує, що за приписами пункту 5 частини 1 статті 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі, зокрема, у випадку призначення судом експертизи.
Зупинення провадження у справі на час проведення судової експертизи є правом суду, що зумовлене неможливістю вирішення спору по суті за відсутності висновків про встановлення фактів, які можуть бути встановлені лише експертом.
Виходячи з наведеного, колегія суддів вважає правомірним зупинення судом першої інстанції провадження у справі у зв`язку з призначенням експертизи.
Враховуючи те, що оскаржуваною ухвалою суду призначено експертизу, а для проведення експертизи матеріали справи направляються до експертної установи, що унеможливлює в цей період проведення процесуальних дій, місцевий суд скористався своїм законним правом, передбаченим частиною першою статті 252 ЦПК України, зупинити провадження у справі, що не може вважатися порушенням норм процесуального права, яке тягне за собою наслідки у вигляді скасування відповідного судового рішення.
Щодо доводів апеляційної скарги, що позивачкою не сплачено судовий збір за подання клопотання про призначення судової експертизи, як це передбачено ч. 3 ст. 117 ЦПК України та Законом України «Про судовий збір», апеляційний суд зазначає наступне.
За змістом статті 84 ЦПК України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. При цьому за подання клопотання про витребування доказів судовий збір не сплачується.
Суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом (частини перша та друга статті 116 ЦПК України).
За подання заяви про забезпечення доказів сплачується судовий збір у розмірі, встановленому законом (частина третя статті 117 ЦПК України).
Як вбачається зі змісту заяви, ОСОБА_1 заявила клопотання про призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи, посилаючись на вимоги статті 84 ЦПК України, тобто звернулася із заявою про витребування доказів.
Сплата судового збору за подання до суду клопотання про призначення експертизи здійснюється лише за умови, що така заява розглядається у процесуальному порядку, визначеному ст. 118 ЦПК, а не за подання клопотання про призначення експертизи, в порядку витребування доказів.
Із заявою про витребування доказів, шляхом призначення експертизи, позивач в порядку ст. 117 ЦПК України не звертався.
Суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення (п. 2 ч. 1 ст. 374 ЦПК України).
З урахуванням викладеного, апеляційний суд вважає, що ухвалу суду слід змінити, виключивши із абзацу четвертого резолютивної частини слова “(найменування будівель і споруд відповідності до технічного паспорту, виготовленого станом на 29.05.2023 року)”; із абзацу сьомого слова «отримувати від сторін додаткові документи». Виключити з резолютивної частини абзац п`ятий «У випадку, якщо під час проведення судової експертизи будуть встановлені обставини, що мають значення для правильного вирішення спору, з приводу яких експерту не були поставлені питання, надати можливість експерту у висновку викласти свої міркування і доводи щодо цих обставин». У зв`язку із цим абзаци шостий, сьомий, восьмий, дев`ятий, десятий, одинадцятий, дванадцятий, тринадцятий резолютивної частини вважати абзацами п`ятим, шостим, сьомим, восьмим, дев`ятим, десятим, одинадцятим, дванадцятим. В іншій частині ухвалу залишити без змін.
Керуючись ст. 367, п. 2 ч. 1 ст. 374, ст.ст. 376, 384 ЦПК України, Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів,
у х в а л и в:
Апеляційну скаргу ОСОБА_2 , від імені якого діє представник ОСОБА_3 , задовольнити частково.
Ухвалу Овідіопольського районного суду Одеської області від 13 січня 2026 року змінити, виключивши із абзацу четвертого резолютивної частини слова “(найменування будівель і споруд відповідності до технічного паспорту, виготовленого станом на 29.05.2023 року)”; із абзацу сьомого слова «отримувати від сторін додаткові документи».
Виключити з резолютивної частини абзац п`ятий «У випадку, якщо під час проведення судової експертизи будуть встановлені обставини, що мають значення для правильного вирішення спору, з приводу яких експерту не були поставлені питання, надати можливість експерту у висновку викласти свої міркування і доводи щодо цих обставин». 
У зв`язку із цим абзаци шостий, сьомий, восьмий, дев`ятий, десятий, одинадцятий, дванадцятий, тринадцятий резолютивної частини вважати абзацами п`ятим, шостим, сьомим, восьмим, дев`ятим, десятим, одинадцятим, дванадцятим.
В іншій частині ухвалу залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту постанови.
Повний текст постанови складено 24 квітня 2026 року.
Головуючий          В.А. Коновалова
Судді           Ю. П. Лозко 
О.Ю. Карташов