ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 червня 2026 р. 	Справа № 520/2484/26	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Фоміної Л.О.,
Суддів: Бегунца А.О. , Русанової В.Б. ,
розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 18.03.2026, головуючий суддя І інстанції: Кухар М.Д., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, по справі № 520/2484/26
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СТС-ГРУПП» 
до  Головного управління ДПС у Харківській області   
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,
ВСТАНОВИВ:
Товариство з обмеженою відповідальністю «СТС-ГРУПП» (далі – ТОВ «СТС-ГРУПП», позивач) звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області (далі – ГУ ДПС у Харківській області, відповідач, апелянт), в якому просило:
- визнати протиправними та скасувати рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 28031 від 03.02.2026, прийнятого Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області (код ЄДРПОУ 43983495, місцезнаходження: Україна, 61057, Харківська обл., місто Харків, вул. Сковороди Григорія, будинок 46);
- зобов`язати Головне управління ДПС у Харківській області (код ЄДРПОУ 43983495, місцезнаходження: Україна, 61057, Харківська обл., місто Харків, вул. Сковороди Григорія, будинок 46) виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «СТС-ГРУПП» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що рішення № 28031 від 03.02.2026 є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки в оскаржуваному рішенні відповідачем не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, яка стала підставою для прийняття цих рішень, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції та не обрано документ з довідника необхідний перелік документів. Зазначення в оспорюваному рішенні про наявність операції, визначеної як ризикова із кодом УКТЗЕД 2202 за період з 01.08.2025 по 24.09.2025 не свідчить про виконання вимог щодо вмотивованості індивідуального акту суб`єкта владних повноважень. Оскаржуване рішення № 28031 від 03.02.2026 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку на додану вартість прийнято не за наслідками подання ним податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/розрахунку коригування. У рішенні податковим органом не зазначено, яка саме операція та по якій податковій накладній була предметом дослідження та віднесена ним до ризикової. Вказане рішення прийнято відповідачем у зв`язку з наявною податковою інформацією, що отримана з баз даних ДПС під час виконання функцій контролю, а не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що свідчить про прийняття такого рішення не у спосіб, визначений законом.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду 18.03.2026 адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «СТС-ГРУПП» (вул. Гостинний Двір, буд. 12/1, оф. 26В, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61012, код ЄДРПОУ 42921807) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, код ЄДРПОУ 43983495) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії задоволено.
Визнано протиправним та скасовано рішення про відповідність/ невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 28031 від 03.02.2026р., прийняте Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області (код ЄДРПОУ 43983495, місцезнаходження: Україна, 61057, Харківська обл., місто Харків, вул. Сковороди Григорія, будинок 46).
Зобов`язано Головне управління ДПС у Харківській області (код ЄДРПОУ 43983495, місцезнаходження: Україна, 61057, Харківська обл., місто Харків, вул. Сковороди Григорія, будинок 46) виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «СТС-ГРУПП» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, код ЄДРПОУ 43983495) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «СТС-ГРУПП» (вул. Гостинний Двір, буд. 12/1, оф. 26В, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61012, код ЄДРПОУ 42921807) сплачений судовий збір в розмірі 6656 (шість тисяч шістьсот п`ятдесят шість) грн. 00 коп.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 18.03.2026 у справі № 520/2484/26, прийнявши по справі нове судове рішення, яким у задоволенні позову ТОВ «СТС-ГРУП» відмовити.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач зазначив, що Комісією ГУ ДПС з питань зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН, з урахуванням наданих пояснень платника від 29.01.2026 № 1 було прийнято рішення про відповідність ТОВ «СТС-ГРУПП» від 03.02.2026 № 28031 критеріям ризиковості платника податку на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їхнього зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності та/або за відсутності придбання послуг зберігання. У податкового органу виник сумнів щодо господарської діяльності ТОВ «СТС-ГРУПП», наявна податкова інформація свідчить про ймовірність задіяння платника у мінімізації сплачених до бюджету сум ПДВ та про можливість віднесення до переліку ризикових. 
Також апелянт посилається на те, що позовна вимога щодо виключення платника податків із переліку ризикових є неправомірною, так як суд в даному випадку перебирає функцію органу ДПС щодо збирання, опрацювання та контролю за своєчасністю та достовірністю сплати коштів до бюджету. Фактично у разі ухвалення вказаних рішень суд підміняє собою контролюючий орган - ДПС, приймає позицію платника податків при наявній у ДПС податкової інформації про протилежне.
Позивач правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався, що відповідно до частини 4 статті 304 Кодексу адміністративного судочинства (далі – КАС України), не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
Відповідно до частини 1 статті 308, пункту 3 частини 1 статті 311 КАС України розгляд справи проведено в порядку письмового провадження за наявними у ній доказами та в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які апелянт посилається в апеляційній скарзі, дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Судом першої інстанції встановлено такі обставини справи, які знайшли своє підтвердження в суді апеляційної інстанції.
ТОВ «СТС-ГРУПП» є юридичною особою, зареєстрованою відповідно до законодавства України, 01.04.2019, номер запису в ЄДР: 1 068 102 0000 055037, та перебуває на обліку в ГУ ДПС у Харківській області, що підтверджується витягом з ЄДР, який додано до позовної заяви.
До зміни свого місцезнаходження Позивач перебував на обліку в Центральному міжрегіональному управлінні ДПС по роботі з великими платниками податків (далі - ЦМУ ДПС по роботі з великими платниками податків).
Позивач зареєстрований платником податку на додану вартість 01.05.2019, індивідуальний податковий номер: 429218026506, що підтверджується витягом № 1726504502109 з реєстру платників податків на додану вартість від 24.10.2019.
Основним видом економічної діяльності позивача є 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля.
ЦМУ ДПС по роботі з великими платниками податків було прийнято рішення № 146229 від 12.12.2025 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, в якому зазначено, що Комісією регіонального рівня відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165, з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 03.12.2015 № 1, прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку за пунктом 8 Критеріїв ризиковості платника податків додатку 1 до Порядку № 1165 з підстави - 11-накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності та/або за відсутності придбання послуг зберігання.
Відповідно до Інформації, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку в Рішенні № 146229 від 12.12.2025, підприємство-позивач мало взаємовідносини в період з 01.08.2025 по 24.09.2025 з платниками податків, задіяних в ризикових операціях.
Також в Рішенні № 146229 від 12.12.2025 вказано перелік документів, ненадання позивачем яких може свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку, а саме: договір з додатками до нього; довіреність, акт керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо зберігання; первинні документи щодо транспортування; складські документи (інвентаризаційні описи); акт приймання-передачі товарів (робіт, послуг); розрахунковий документ; банківська виписка з особових рахунків; документ щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність); регістри бухгалтерського обліку за 2023- 2024 роки. 9 міс. 2025 року (оборотно-сальдові відомості розгорнуті та картки рахунків, по яких відображався рух товару, зокрема 36, 63, 26, 28 та інші) на придбання та на реалізацію товарів; інвентаризаційні описи за 2023, 2024, 9 місяців 2025, накази на проведення інвентаризації, звіряльні відомості; 28 рахунок по роках відповідно до інвентаризації (картка рахунку і аналіз рахунку за 2023, 2024 та 9 місяців 2025 року); документи, які підтверджують якість товарів та терміни їх зберігання; договори по послугах оренди складів, договори відповідального зберігання та передбачені ними документи за 2023-2024 роки та 9 міс. 2025 року; первинні документи, які підтверджують операції по цих договорах (накладні на передачу товару на склад, акти приймання-передачі, тощо); розрахункові документи по операціях зберігання та оренди складів; первинні документи щодо постачання/ придбання товарів/послуг.
Не погоджуючись з вказаним рішенням, позивач подав відповідачу Повідомлення про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку від 29.01.2026 № 1 та письмові пояснення до них, до яких були надані копії документів, які додані до позовної заяви, на підтвердження реальності здійснення господарських операцій позивачем, а саме:
- рішення учасника TOB «СТС-ГРУПП» від 16.09.2024 та наказ № 5 від 23.09.2024 р. про призначення директора; штатний розпис на 01.08.2025; повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність (Форма 20-ОПП); договір оренди приміщення № 0108 від 01.08.2025, акт приймання-передачі № 1 від 01.08.2025 р. ТОВ «АВТО ГРУП 1010»; акти надання послуг № 171 від 31.08.2025, № 21 від 30.09.2025, № 24 від 31.10.2025 ТОВ «АВТО ГРУП 1010»; податкові накладні № 171 від 31.08.2025, № 21 від 30.09.2025, № 24 від 31.10.2025 з квитанціями по оренді приміщення ТОВ «АВТО ГРУП 1010»; платіжна інструкція № 709 від 16.10.2025 з ТОВ «АВТО ГРУП 1010»; платіжна інструкція № 711 від 17.10.2025 з ТОВ «АВТО ГРУП 1010», платіжна інструкція № 765 від 10.12.2025 р. з ТОВ «АВТО ГРУП 1010»; договір оренди приміщення № 0108 від 01.08.2024 р. та акти приймання-передачі ТОВ «АВТО ГРУП 1010»; акт 0108 від 31.07.25, платіжна інструкція №763 від 05.12.25р., ПН 108 від 31.07.25 з ТОВ «АВТО ГРУП 1010»; договір суборенди приміщення № 5 від 01.08.2025, акт приймання-передачі від 01.08.2025, додаток № 1 (протокол) ТОВ «Д2»; акти надання послуг № 160 від 31.08.2025, № 208 від 30.09.2025, № 228 від31.10.2025 р. ТОВ «Д2»; податкові накладні № 4576 від 31.08.2025, № 4158 від 30.09.2025, № 3984 від 31.10.2025 з квитанціями по оренді приміщення ТОВ «Д2»; платіжна інструкція № 708 від 16.10.2025 з ТОВ «Д2»; платіжна інструкція № 710 від 17.10.2025 з ТОВ «Д2»; платіжна інструкція № 764 від 10.11.2025 р. з ТОВ «Д2»; договір суборенди приміщення № 5 від 01.08.2024, акти приймання-передачі, додаток 1 (протокол) ТОВ «Д2»; Акт 236 від 31.07.25, платіжна інструкція№ 762 від 05.12.25, ПН 5013 від 31.07.25 з ТОВ Д2; ОСВ по рах. 281 (УКТЗЕД 2202);
- документи про взаємовідносини з контрагентом-постачальником Приватне акціонерне товариство «Оболонь»: договір купівлі-продажу продукції № 52 від 31.11.2019; ДУ 7 до Договору купівлі-продажу продукції № 52 від 31.11.2019; ДУ 8 до Договору купівлі-продажу продукції № 52 від 31.11.2019; акти обміну товару від 18.12.2024 та ТТН до них (частини 1, 2); акти обміну товару від 24.12.2024 р. та ТТН до них (частини 1, 2, 3);
- документи про взаємовідносини з контрагентом-постачальником Спільне підприємство «ВІТМАРК УКРАЇНА» в формі товариства з обмеженою відповідальністю: договір поставки № ЦО6694 від 31.12.20019; ДУ № 1 та № 2 до Договору поставки № ЦО6694 від 31.12.20019; акти обміну товару від 26.12.2024 та ТТН до них;
- документи про взаємовідносини з контрагентом-постачальником Товариство з обмеженою відповідальністю «НОВІ ПРОДУКТИ УКРАЇНА»: лист про зміну назви контрагента та Договір № Д-14-64 від 01.01.2020 (частина 1, 2, 3, 4, 5); договір відповідального зберігання № Д-14-64 від 01.01.2021; додаток 5 до договору відповідального зберігання № Д-14-64 від 01.01.2021; ДУ 1 до договору відповідального зберігання № Д-14-64 від 01.01.2021; акти обміну товару від 23.12.2024, 24.12.2024, 25.12.2024 та накладні на ВП до них;
- документи про взаємовідносини з контрагентом-покупцем Товариство з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВА МЕРЕЖА «ПЛЮС СЕРВІС»: договір поставки № 2807-1 від 28.07.2025; ВН та ТТН № 673; ВН та ТТН № 759; ВН та ТТН № 764; ВН та ТТН № 770;
- документи про взаємовідносини з контрагентом-покупцем Товариство з обмеженою відповідальністю «ЗОЛОТИЙ ОРЛАН»: договір поставки № 2307-1 від 23.07.2025; ВН та ТТН № 602 від 05.08.2025;
- документи про взаємовідносини з контрагентом-покупцем Товариство з обмеженою відповідальністю «ДИСТРИБУЦІЙНА КОМПАНІЯ-К»: договір поставки № 2708-2 від 28.06.2025; ВН та ТТН № 367 від 08.08.2025;
- документи про взаємовідносини з контрагентом-покупцем Східно-українська компанія «ЗОЛОТИЙ ЛЕВ» товариство з обмеженою відповідальністю: договір поставки № 2807-2 від 28.06.2025; ВН та ТТН № 347 від 13.08.2025;
- документи про взаємовідносини з контрагентом-покупцем Товариство з обмеженою відповідальністю «ПАРК ІНВЕСТ»: договір поставки № 2608-1 від 26.08.2025; ВН та ТТН № 565 від 06.08.2025;
- документи про взаємовідносини з контрагентом-покупцем Товариство з обмеженою відповідальністю «ГРАНД ДИСТРИБ`ЮШН СХІД»: договір поставки № 2706-1 від 27.06.2025; видаткова накладна та ТТН № 276 від 13.08.2025;
- аналіз субконто по рахунку 361 (по покупцям ТОВ «ТОРГОВА МЕРЕЖА «ПЛЮС СЕРВІС», ТОВ «ЗОЛОТИЙ ОРЛАН», ТОВ «ДИСТРИБУЦІЙНА КОМПАНІЯ-К», ТОВ СХІДНО-УКРАЇНСЬКА КОМПАНІЯ «ЗОЛОТИЙ ЛЕВ», ТОВ «ПАРК ІНВЕСТ», ТОВ «ГРАНД ДИСТРИБ`ЮШН СХІД»);
- ОСВ по рах. 631 (по постачальникам: ТОВ АВТО ГРУП 1010; ТОВ Д2).
Подання та приймання відповідачем зазначених документів підтверджується документами довільного формату та квитанціями до них.
За результатом розгляду поданих ТОВ ««СТС-ГРУПП» документів відповідачем прийнято Рішення № 28031 від 03.02.2026 про відповідність/ невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, в якому зазначено, що Комісією регіонального рівня відповідно до пункту 6 Порядку № 1165, з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 29.01.2026 № 1, прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку за пунктом 8 Критеріїв ризиковості платника податків з підстави - 11-накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності та/або за відсутності придбання послуг зберігання.
У Рішенні № 28031 від 03.02.2026, зазначено платників податків, задіяних в ризикових операціях: ідентифікаційний код 43199757 Товариство з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВА МЕРЕЖА «ПЛЮС СЕРВІС»; ідентифікаційний код 35082684 Товариство з обмеженою відповідальністю «ПАРК ІНВЕСТ»; ідентифікаційний код 36094643 Товариство з обмеженою відповідальністю «ГРАНД ДИСТРИБ`ЮШН СХІД»; ідентифікаційний код 20205260 СХІДНО-УКРАЇНСЬКА КОМПАНІЯ «ЗОЛОТИЙ ЛЕВ» ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ; ідентифікаційний код 24996889 Товариство з обмеженою відповідальністю «ЗОЛОТИЙ ОРЛАН»; ідентифікаційний код 35609385 Товариство з обмеженою відповідальністю «ДИСТРИБУЦІЙНА КОМПАНІЯ-К».
Періодом здійснення господарських операцій є з 01.08.2025 по 24.09.2025.
Інформацією, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку в Рішенні № 28031 від 03.02.2026, зазначено, що позивачем не надано копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку, а саме щодо накопичення залишків нереалізованих товарів.
Вважаючи Рішення № 28031 від 03.02.2026 протиправним, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що в оскаржуваному рішенні № 28031 від 03.02.2026 відповідачем не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, яка стала підставою для прийняття цих рішень, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції та не обрано документ з довідника необхідний перелік документів. На думку суду першої інстанції, зазначення в оспорюваному рішенні про наявність операції, визначеної як ризикова із кодом УКТЗЕД 2202 за період з 01.08.2025 по 24.09.2025 не свідчить про виконання вимог щодо вмотивованості індивідуального акту суб`єкта владних повноважень. Також суд першої інстанції вказав на те, що оскаржуване рішення № 28031 від 03.02.2026 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку на додану вартість прийнято не за наслідками подання ним податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/розрахунку коригування. У рішенні податковим органом не зазначено, яка саме операція та по якій податковій накладній була предметом дослідження та віднесена ним до ризикової. Вказане рішення прийнято відповідачем у зв`язку з наявною податковою інформацією, що отримана з баз даних ДПС під час виконання функцій контролю, а не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що свідчить про прийняття такого рішення не у спосіб, визначений законом, а тому вказане рішення підлягає скасуванню.
Щодо зобов`язання Головне управління ДПС у Харківській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «СТС-ГРУПП» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, суд першої інстанції з посиланням на норми КАС України, практику Верховного Суду, зазначив, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення, а тому позовна вимога про зобов`язання Головне управління ДПС у Харківській області виключити ТОВ «СТС-ГРУПП» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.
Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на таке.
Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулюються Податковим кодексом України (далі – ПК України), зокрема, він визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.
За змістом п.п. 20.1.45 п. 20.1 ст. 20 ПК України, контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.
Пунктом 61.1 статті 61 ПК України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Згідно з п.п. 62.1.2 п. 62.1 ст. 62 ПК України податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.
Відповідно до п. 71.1 ст. 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.
За змістом ст. 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.
Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є державною власністю.
Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.
Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, а також контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, в порядку інформаційної взаємодії відповідно до пункту 41.2 статті 41 цього Кодексу.
Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.
Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики.
Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України, щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» від 21.12.2016 № 1797-VIII внесені зміни та доповнення до ПК України та запроваджено новий механізм електронного адміністрування податку на додану вартість за умов проведення аналізу та здійснення управління ризиками з метою визначення форм і обсягів митного та податкового контролю.
Положеннями п. 201.10 ст. 201 ПК України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. 
Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Згідно з п. 201.16 ст. 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі – Порядок № 1165).
Відповідно до п. 1 Порядку № 1165 цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.
За змістами абзаців другого, шостого, сьомого п. 2 Порядку № 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків (далі - автоматизований моніторинг) - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації;
критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик;
ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту “а” або ”б” пункту 185.1 статті 185, підпункту “а” або ”б” пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.
Згідно з приписами п. 4 Порядку № 1165 у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пунктах 3 або 3-1 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.
Положеннями абзаців першого, третього п. 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).
Згідно з п. 6 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, який склав та/або подав податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (крім розрахунку коригування, складеного відповідно до вимог підпунктів «б» і «в» підпункту 97.4 пункту 97 підрозділу 2 розділу ХХ “Перехідні положення” Кодексу).
Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує через електронний кабінет рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку, надіслане ДПС в електронній формі за допомогою електронних комунікацій з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», у день прийняття такого рішення (додаток 4).
У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначаються детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
У рішенні про відповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1 комісія регіонального рівня зазначає наявну інформацію, що свідчить про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, виявлену під час моніторингу господарських операцій, відображених у податкових накладних/розрахунках коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі, у тому числі податкових накладних/розрахунках коригування, реєстрацію яких зупинено.
При цьому не може бути підставою для розгляду питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 операція, відображена у податковій накладній/розрахунку коригування, дата реєстрації якої/якого у Реєстрі припадає на період, що перевищує 180 днів до дати прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.
У разі отримання рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку платник податку має право подати на розгляд комісії регіонального рівня інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі технічними засобами електронних комунікацій з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.
Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:
договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;
розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;
інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.
За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).
Якщо за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1, комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, в такому рішенні зазначається:
актуальна інформація щодо податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та ризикових операцій, відображених у попередньому рішенні про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту;
інформація щодо операцій, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування, дата подання для реєстрації в Реєстрі яких не раніше 180 днів до дати прийняття попереднього рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту.
У разі прийняття комісією регіонального рівня рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, попереднє рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку втрачає чинність.
У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом одинадцятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).
У рішенні про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (додаток 4) за результатами розгляду інформації та копій документів, надісланих відповідно до абзацу восьмого цього пункту, комісія регіонального рівня у відповідних полях рішення зазначає детальну інформацію, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, зазначає/обирає з переліку документ/документи, не наданий/не надані платником податку, який може/які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.
Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
У разі виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, на підставі рішення комісії регіонального рівня або рішення суду автоматично виключаються з переліку ризикових його контрагенти за умови, що:
виключною підставою для включення такого контрагента до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості на підставі пункту 8 додатка 1, було здійснення операції з таким платником податку;
відсутні інші підстави та інформація, за якою встановлено відповідність контрагента критеріям ризиковості платника податку.
Рішення про відповідність/невідповідність критеріям ризиковості платника податку набирає чинності у день засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.
Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.
Відповідно до п. 7 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування (крім податкової накладної/розрахунку коригування, у яких відображена операція з вивезення за межі митної території України товарів, до яких застосовується режим експортного забезпечення відповідно до вимог статті 19-2 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність») встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Критерії ризиковості платника податків на додану вартість викладено у Додатку 1 до Порядку № 1165, відповідно до яких таким критерієм є, зокрема:
«8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування».
Таким чином, чинним законодавством установлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, а саме: рішенню Комісії щодо відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.
Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права, викладений постанові Верховного Суду від 14.05.2025 у справі № 260/3479/24.
При цьому встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.
Виходячи з наведеного, питання відповідності суб`єкта господарювання Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання ним для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації. При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 23.06.2022 у справі № 640/6130/20.
Додатком № 4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.
Бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле "податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку)".
Так, як зазначалось вище, підставою для прийняття оскаржуваних рішень визначено таку податкову інформацію:
11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їхнього зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності та/або за відсутності придбання послуг зберігання.
Як зазначено вище вирішенню Комісією питання щодо відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку має передувати складання та направлення цим платником податкової накладної/розрахунку коригування для їхньої реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Лише за наявності цієї умови контролюючим органом проводиться перевірка поданих податкової накладної/розрахунку коригування та, як наслідок, моніторинг платника податку в цілому.
При цьому, колегія суддів зазначає, що в матеріалах справи відсутня інформація про те, що позивачем направлялись для реєстрації контролюючому органу податкові накладні чи розрахунки коригування.
Крім того, в оскаржуваному рішенні відповідачем не зазначено, яка саме операція та по якій податковій накладній була предметом дослідження та віднесена ним до ризикової.
Таким чином, рішення № 28031 від 03.02.2026 прийнято комісією регіонального рівня не за наслідками подання позивачем податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, що має передувати його моніторингу контролюючим органом як платника податку, а у зв`язку з наявною податковою інформацією, що отримана з баз даних Державної податкової служби, що свідчить про прийняття такого рішення не у спосіб, визначений законом.
Верховний Суд у постанові від 05.01.2021 у справі № 640/11321/20 зазначив, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації. Рішення комісії не містить мотивів та обґрунтувань віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості. Крім того, незважаючи на те, що затверджена Порядком № 1165 форма рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1-8 критеріїв ризиковості платника податку, не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого частиною другою статті 77 КАС України.
Колегія суддів зазначає, що у випадку неконкретизації податкової інформації у рішенні про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника за п. 8 Критеріїв ризиковості, платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів.
Тобто, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органів наявна певна податкова інформація, яка визначає ризиковість здійснення господарської операції, комісія повинна була обґрунтувати у рішенні, на підставі якої конкретної інформації вона дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації. Крім того, сам платник податку повинен бути обізнаний із податковою інформацією, яка стала підставою для віднесення його до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, оскільки це забезпечує його право подати на розгляд комісії документи, необхідні для розгляду питання про виключення платника з переліку таких, які відповідають критеріям ризиковості.
Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 07.04.2023 у справі № 280/3639/20 та від 18.11.2025 у справі № 140/6764/24.
Колегія суддів зазначає, що у спірному рішення вказано, що ризиковими є операції з постачання у період з 01.08.2025 по 24.09.2025 по окремим суб`єктам господарювання, однак, відповідачем у Рішенні № 28031 від 03.02.2026 не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції, а також не зазначено на чому базуються висновки відповідача та якими обставинами (фактами) вони підтверджуються.
Щодо посилань ГУ ДПС у Харківській області на те, що позивачем здійснюється накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності та/або за відсутності придбання послуг зберігання (п. 11), колегія суддів зазначає, що відповідачем не обґрунтовано, яка саме кількість товару знаходиться в залишках у позивача.
Крім того, з матеріалів справи встановлено, що позивачем були надані Комісії документи, які підтверджують, що позивач для зберігання товарних залишків та ведення господарської діяльності орендує складські приміщення, а саме: Договір оренди нежитлових приміщень № 0108 від 01.08.2025, акт № 1 приймання-передачі до Договору оренди нежитлових приміщень № 0108 від 01.08.2025, акти надання послуг № 171 від 31.08.2025, № 21 від 30.09.2025, № 24 від 31.10.2025, відповідні податкові накладні з квитанціями про їх реєстрацію, платіжні інструкції № 709, 711, 765; договір оренди нежитлових приміщень № 0108 від 01.08.2024, акт № 1 приймання-передачі до Договору оренди нежитлових приміщень № 0108 від 01.08.2024, акт № 2 повернення-передачі об`єкту оренди до Договору оренди нежитлових приміщень № 0108 від 01.08.2024 акт надання послуг № 0108 від 31.07.2025, податкову накладну № 108 з квитанцією про її реєстрацію, платіжну інструкцію№ 763; Договір суборенди нежитлових приміщень № 5 від 01.08.2025, акт приймання-передачі нежитлових приміщень до Договору суборенди нежитлових приміщень № 5 від 01.08.2025, Протокол погодження договірної ціни за послуги суборенди згідно Договору суборенди нежитлових приміщень № 5 від 01.08.2025, акти надання послуг № 160 від 31.08.2025, № 208 від 30.09.2025, № 228 від 31.10.2025, податкові накладні та квитанції про їх реєстрацію, платіжні інструкції № 708, 710, 764; Договір суборенди нежитлових приміщень № 5 від 01.08.2024, акт приймання-передачі нежитлових приміщень до Договору суборенди нежитлових приміщень № 5 від 01.08.2024, Протокол погодження договірної ціни за послуги суборенди згідно Договору суборенди нежитлових приміщень № 5 від 01.08.2024, акт повернення нежитлових приміщень до Договору суборенди нежитлових приміщень № 5 від 01.08.2024, акт надання послуг № 236 від 31.07.2025, платіжна інструкція № 762, податкова накладна та квитанція про її реєстрацію. 
Відомості про ці об`єкти оподаткування відображені у формі № 20-ОПП, які були подані до податкового органу, і містяться в матеріалах справи. 
При цьому, відповідач не обґрунтував, чому ці документи не були достатніми для прийняття комісією рішення про виключення позивача з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.
Отже, колегія суддів дійшла висновку, що відповідач не довів, що ТОВ «СТС-ГРУПП» у спірних правовідносинах здійснювалось накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності та/або за відсутності придбання послуг зберігання.
За таких обставин суд першої інстанції правильно визначив, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав належних доказів в обґрунтування своєї позиції та у зв`язку з цим не довів наявність обґрунтованих підстав для віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості, а судом такі не встановлені.
З огляду на зазначене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що Рішення № 28031 від 03.02.2026 є протиправним та підлягає скасуванню.
Доводи апеляційної скарги зазначених висновків не спростовують.
Посилання апелянта на те, що позовна вимога щодо виключення платника податків із переліку ризикових є неправомірною, так як суд в даному випадку перебирає функцію органу ДПС щодо збирання, опрацювання та контролю за своєчасністю та достовірністю сплати коштів до бюджету, колегія суддів вважає необґрунтованими з таких підстав.
За змістом п. 6 Порядку №1165 у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Колегія суддів враховує, що відповідно до пунктів 4, 10 частини 2 статті 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про, зокрема, визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.
Спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.
Отже, з метою відновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, та з метою дотримання судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про необхідність зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.
Згідно з частинами 1-3 статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, а отже апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду – без змін, оскільки судом було правильно встановлено всі обставини справи, а рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. 
Керуючись ст. ст. 242, 308, 311, 315, 316, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 18 березня 2026 року по справі № 520/2484/26 залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя 		Л.О. Фоміна 	
Судді	   	А.О. Бегунц   В.Б. Русанова