Дата документу 25.05.2026 
Справа № 334/10479/25
Провадження № 3/334/132/26
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 травня 2026 року м. Запоріжжя
Суддя Дніпровського районного суду міста Запоріжжя Бредіхін Ю.Ю., розглянувши адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_1 , за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 485 Митного кодексу України,
установив:
відповідно до протоколу про порушення митних правил №0098/UA112000/2025 від 19.11.2025 року до Запорізької митниці 10.10.2025 року від Управління головної інспекції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області надійшов лист від 01.10.2025 №954/35/01-2025 (вхідний номер 4520/8.5-23 від 10.10.2025), яким повідомлено про факт зупинки 25.09.2025 по автомагістралі М-18 (напроти будинку №9 по вулиці Миколи Краснова у м. Запоріжжя) транспортного засобу VW PASSAT (VIN - НОМЕР_1 ) під керуванням громадянина України ОСОБА_2 .
Під час проведення Запорізькою митницею перевірки законності перебування на митній території України транспортного засобу VW PASSAT (VIN - НОМЕР_1 ) встановлено наступне.
Згідно з даними, які наявні в модулі «Перетин кордону транспортним засобом» Автоматизованої системи митного оформлення «Інспектор» Держмитслужби встановлено, що 18.06.2017 через міжнародний пункт пропуску «Гоптівка – Нехотєєвка», який розташований в зоні діяльності митного поста «Щербаківка» Харківської митниці ДФС, громадянином України ОСОБА_3 ввезено на митну територію України в митному режимі «транзит» з метою «особисте користування» транспортний засіб VW PASSAT (VIN - НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , країна реєстрації LT - Литовська Республіка).
Відповідно до ст. 90 Митного кодексу України «Транзит» - це митний режим, відповідно до якого товари та/або транспортні засоби комерційного призначення переміщуються під митним контролем між митними органами однієї чи кількох країн або в межах зони діяльності одного митного органу без будь-якого використання цих товарів, без сплати митних платежів та без застосування заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.
Статтею 95 Митного кодексу України («Строки транзитних перевезень») встановлено строки транзитних перевезень залежно від виду транспорту. Для автомобільного транспорту строк транзитного переміщення становить - 10 діб.
Відтак, ОСОБА_4 повинен був вивезти транспортний засіб VW PASSAT (VIN - НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , країна реєстрації LT - Литовська Республіка) за межі митної території України в строк до 29.06.2017.
Відповідно до даних, які наявні в модулі «Перетин кордону транспортним засобом» Автоматизованої системи митного оформлення «Інспектор» Держмитслужби, а також даних наявних в Програмно-інформаційному комплексі Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби «Пошук митних документів, оформлених на транспортні засоби» транспортний засіб VW PASSAT (VIN - НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , країна реєстрації LT - Литовська Республіка) за межі митної території України не вивезено та в іншій митний режим, після його ввезення 18.06.2017 на митну територію України, не поміщено.
Згідно з даними, які наявні в модулі «Заяви підприємств та осіб» Автоматизованої системи митного оформлення «Інспектор» Держмитслужби громадянин ОСОБА_4 до митниць Держмитслужби зі зверненням з приводу настання аварії, дії обставин непереборної сили або протиправних дій третіх осіб стосовно транспортного засобу VW PASSAT (VIN - НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , країна реєстрації LT - Литовська Республіка) після його ввезення не звертався.
Пунктом 2 частини першої статті 93 Митного кодексу України передбачено, що товари, транспортні засоби комерційного призначення, що переміщуються у митному режимі транзиту, повинні не використовуватися з жодною іншою метою, крім транзиту.
Виходячи з вищезазначеного, громадянин України ОСОБА_1 передав транспортний засіб VW PASSAT (VIN НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , країна реєстрації LT - Литовська Республіка), поміщений у митний режим транзиту, у користування особі, яка безпосередньо не ввозила такий транспортний засіб на митну територію України.
З метою визначення суми несплачених митних платежів, управлінням боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил направлено службову записку від 27.10.2025 №20-02/20-01/5949 на адресу управління контролю та адміністрування митних платежів.
Згідно службової записки управління контролю та адміністрування митних платежів Запорізької митниці від 29.10.2025 № 15/15-01/5992 розрахунок митних платежів на дату ввезення на митну територію України 18.06.2017 транспортного засобу VW PASSAT (VIN НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , країна реєстрації LT - Литовська Республіка) становить 170 571,41 грн. (з яких ввізне мито - 2903,96 грн.; акциз - 134398,96 грн.; ПДВ - 33268,49 грн.).
Таким чином, громадянин України ОСОБА_1 вчинив протиправні дії спрямовані на ухилення від сплати митних платежів транспортного засобу VW PASSAT ( VIN - НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , країна реєстрації LT - Литовська Республіка), на загальну суму 170571,41 грн.
Зазначені дії мають ознаки порушення митних правил, передбаченого статтею 485 Митного кодексу України.
Захисник ОСОБА_1 адвокат Вартанова Г.М. заперечила проти обставин, викладених у протоколі, зазначивши про те, що у протоколу, який складений митними органами, вказано, що згідно матеріалів справи ТЗ було ввезено 18.06.2017 року через міжнародний пункт пропуску на територію України, який за законом зобов`язаний був вивезти з України у строк до 29.06.2017 року, отже порушення бере свій початок з 30.06.2017 року.
Станом на 30.06.2017 року діяли правові норми у наступній редакції “стаття 485 МК України. Заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою органу доходів і зборів документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів.” (штраф у розмірі 511714,22 грн).”
«Стаття 467 «Строки накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил» 1. Якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються органами доходів і зборів, адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше, ніж через шість місяців з дня вчинення правопорушення, а у разі розгляду органами доходів і зборів справ про триваючі порушення митних правил, у тому числі передбачені статтями 469, 477-481, 485 цього Кодексу, - не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення цих правопорушень. 2. Якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше, ніж через шість місяців з дня вчинення правопорушення , а в разі розгляду судами (суддями) справ про триваючі порушення митних правил, у тому числі передбачені статтями 469, 477-485 цього Кодексу, - не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення цих правопорушень. 3. У разі закриття кримінального провадження, але за наявності в діях правопорушника ознак порушення митних правил, адміністративні стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через три місяці з дня прийняття рішення про закриття кримінального провадження, але не пізніше ніж через два роки з дня вчинення правопорушення.». 
На сьогодні вищевказані норми мають іншу редакцію: «Ст.485 МК України - заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі від 50 до 150 відсотків несплаченої суми митних платежів.” (штраф від 85285,70 грн до 255857,11 грн).
«Ст. 467 МК України: 1. Якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються митними органами або судами, адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через шість місяців з дня виявлення правопорушення. Строк накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил зупиняється на час розгляду таких справ судом. 3. У разі закриття кримінального провадження, але за наявності в діях правопорушника ознак порушення митних правил, адміністративні стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через три місяці з дня отримання митним органом або судом матеріалів про таке порушення, переданих відповідно до частини другої статті 496 цього Кодексу, але не пізніше ніж через п`ять років з дня вчинення правопорушення.». 
Стаття 58 Конституції України визначає, що Закони та інші нормативно правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи 
Редакція частини 3 статті 3 МК України діюча станом на 30.06.2017 року та на сьогодні: «Норми законів України, які пом`якшують або скасовують відповідальність особи за порушення митних правил, передбачені цим Кодексом, мають зворотну дію в часі, тобто їх норми поширюються і на правопорушення, вчинені до прийняття цих законів. Норми законів України, які встановлюють або посилюють відповідальність за такі правопорушення, зворотної дії в часі не мають.». 
Отже, згідно з ч. 1 ст. 467 Митного кодексу України , адміністративні стягнення можуть бути накладені не пізніше ніж через 6 місяців з дня вчинення правопорушення, а у разі вчинення правопорушень, передбачених статтею 485 МКУ — не пізніше ніж через 6 місяців з дня їх виявлення. 
Навіть, якщо умовно вважати, що дане правопорушення не є триваючим, що прямо суперечить позиціям Верховного Суду України, то на момент розгляду справи судом 6-місячний строк з дня виявлення правопорушення закінчився (10.04.2026), а суд у даному випадку не має притягати до відповідальності особу. 
Згідно з п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП , провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП (або ст. 467 МКУ ). 
Якщо правопорушення було вчинене 30.06.2017 року, застосовується стара редакція ст.467 МКУ, яка діяла на той момент. 
У 2017 році норма про те, що «строк зупиняється на час розгляду справи судом», ще не існувала. Цю сувору зміну (щодо зупинення строків у суді) внесли до Митного кодексу значно пізніше — лише у 2018 році (Закон України Про внесення змін до Митного кодексу України та деяких інших законодавчих актів України щодо ввезення транспортних засобів на митну територію України « » від 08.11.2018 року №2612-VIII ). Оскільки закон, який погіршує становище особи (запроваджує зупинення строків давності), не має зворотної сили (ст. 58 Конституції України та ст. 3 КУпАП), до випадку 2017 року правила зупинення строку в рамках розгляду справи у суді застосовуватися не можуть.
Дослідивши матеріали справи та пояснення учасників, суд дійшов до таких висновків.
Відповідно до ст. 487 МК України провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.
Згідно із вимогами статей 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого прийняти мотивоване законне рішення.
Відповідно до ст. 486 МК України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.
Згідно зі статтею 495 МК України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Викладене також узгоджується зі ст. 251 КУпАП, відповідно до якої докази встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Згідно із ч. 1 ст. 458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений законодавством України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, через митний кордон України.
Стаття 485 МК України передбачає відповідальність заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги.
Згідно із ст. 67 Конституції України, кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку та розмірах, встановлених законом.
Положеннями пункту 2 частини першої статті 93 Митного кодексу України передбачено, що товари, транспортні засоби комерційного призначення, що переміщуються у митному режимі транзиту, повинні не використовуватися з жодною іншою метою, крім транзиту.
Отже, транспортний засіб Volkswagen PASSAT (VIN - НОМЕР_1 ) міг бути ввезений на митну територію України строком на десять діб у режимі «транзит». 
Оцінивши надані суду докази, суд дійшов висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення відповідальність за яке передбачена статтею 485 МК України.
Стосовно доводів захисника про сплив строків притягнення особи до відповідальності, то слід вказати про таке. 
Відповідно до ч. 1 ст. 467 МК України якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються митними органами або судами, адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через шість місяців з дня виявлення правопорушення. Строк накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил зупиняється на час розгляду таких справ судом.
Таким чином, процесуальні строки накладення адміністративного стягнення обчисляються з моменту виявлення правопорушення (цей момент може співпадати з моментом складання протоколу про порушення митних правил, а також відраховуватись з моменту встановлення ознак правопорушення).
За вимогами ст. 487 МК України провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.
Згідно п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків накладення адміністративних стягнень.
Відповідно до пунктів 1-3 частини першої статті 491 МК України підставами для порушення справи про порушення митних правил є: безпосереднє виявлення посадовими особами митного органу порушення митних правил; офіційні письмові повідомлення про вчинення особою порушення митних правил, отримані від правоохоронних органів, а також органів, що здійснюють види контролю, зазначені у частині першій статті 319 цього Кодексу; офіційні письмові повідомлення про вчинення порушення митних правил, отримані від митних та правоохоронних органів іноземних держав, а також від міжнародних організації.
Частиною першою статті 494 МК України визначено, що про кожний випадок виявлення порушення митних правил уповноважена посадова особа митного органу, яка виявила таке порушення, невідкладно складає протокол за формою, установленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Відповідно до ч. 1 ст. 493 МК України, провадження у справі про порушення митних правил здійснюють, крім випадків, передбачених частинами другою і третьою цієї статті, посадові особи митниці, в зоні діяльності якої було вчинено або виявлено таке порушення.
В матеріалах справи наявний лист Управління головної інспекції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області надійшов від 01.10.2025 №954/35/01-2025, який отриманий Запорізькою митницею 10.10.2025 року.
Згідно з висновками щодо тлумачення змісту ст. 58 Конституції України, викладеними у рішеннях Конституційного Суду України від 13 травня 1997 року № 1-зп, від 9 лютого 1999 року № 1-рп/99, від 5 квітня 2001 року № 3-рп/2001, від 13 березня 2012 року № 6-рп/2012, закони та інші нормативно-правові акти поширюють свою дію тільки на ті відносини, які виникли після набуття законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності; дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється із втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце; дія закону та іншого нормативно-правового акта не може поширюватися на правовідносини, які виникли і закінчилися до набрання чинності цим законом або іншим нормативно-правовим актом.
Провадження в судах завжди здійснюється у відповідності до процесуальних законів, які діють безпосередньо під час розгляду справи або вчинення окремої процесуальної дії. 
Питання зупинення чи поновлення строків відноситься саме до питань процесуального законодавства, а відтак суд не має права застосовувати норми, які діяли раніше у часі, замість чинних приписів законодавства. 
Частиною першою статті 58 Конституції України визначено єдине виключення з правила незворотності дії закону у часі і це стосується випадків, коли закони та інші нормативно-правові акти пом`якшують або скасовують відповідальність особи.
Ступінь відповідальності особи, зазвичай визначається санкцією статті, яка передбачає безпосереднє покарання. 
Оскільки у розумінні положень Митного кодексу України строки притягнення особи до відповідальності за порушення митних правил, пов`язано саме із моментом виявлення митним органом такого порушення, то у даному випадку таким днем є 10.10.2025 року, і саме із цієї дати слід відраховувати шестимісячний строк притягнення особи до відповідальності. 
У даному випадку санкція статті 485 Митного кодексу України в редакції, яка є чинною на момент виявлення правопорушення є м`якшою. При цьому, як на момент ввезення транспортного засобу, так і на момент виявлення правопорушення існували норми законодавства, які встановлювали відповідальність за порушення правил ввезення транспортних засобів у режимі «транзит», тобто це не є новацією законодавства чи прийняттям нової норми. 
Ураховуючи той факт, що датою з якої почався перебіг строків притягнення особи до адміністративної відповідальності є саме 10.10.2025 року і станом на дату звернення митного органу до суду такий строк не сплив, суд вбачає підстав для застосування приписів ч. 1 ст. 467 МК України в редакції, яка втратила чинність на момент розгляду справи у суді.
Санкція статті 485 Митного кодексу України передбачає накладення штрафу в розмірі від 50 до 150 відсотків несплаченої суми митних платежів.
Сума не сплачених митних платежів у даному випадку складає 170571,41 грн., відтак суд вважає достатнім адміністративним стягненням для правопорушника накладення штрафу у розмірі 50 відсотків від суми митних платежів, тобто 85 285,70 грн.
Крім того, відповідно до ст. 40-1 КУпАП у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, судовий збір сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.
Керуючись ст. 485, 527 МК України, ст. 283, 289, 290 КУпАП, суд
постановив:
визнати винним  ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого статтею 485 Митного кодексу України.
Стягнути з  ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_1 ) до державного бюджету штраф в розмірі 85 285 (вісімдесят п`ять тисяч двісті вісімдесят п`ять) гривень 70 копійок.
Стягнути з  ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_1 )  на користь держави судовий збір в розмірі 665 (шістсот шістдесят п`ять) гривень 60 копійок.
Постанова може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Ю.Ю. Бредіхін