П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 120/16722/25 
Головуючий суддя 1-ої інстанції - Дончик В.В.
Суддя-доповідач - Слободонюк М.В. 
18 червня 2026 року 
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді: Слободонюка М.В. 
суддів: Канигіної Т.С.  Кузьмишина В.М. , 
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Вінницькій області на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 01 квітня 2026 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтертранссервіс КР" до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, 
В С Т А Н О В И В :
Товариство з обмеженою відповідальністю "Інтертранссервіс КР" звернулося до Вінницького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.
Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 01 квітня 2026 року адміністративний позов задоволено. Зокрема, визнано протиправним та скасовано рішення комісії Головного управління ДПС у Вінницькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 28.10.2025 № 97300 про відповідність платника податку Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтертранссервіс КР" критеріям ризиковості платника податку.
Зобов`язано Головне управління ДПС у Вінницькій області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Інтертранссервіс КР" з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтертранссервіс КР" судові витрати зі сплати судового збору в сумі 3028 грн (три тисячі двадцять вісім гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Вінницькій області.
Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій апелянт просить його скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити позивачу у задоволенні адміністративного позову, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та порушення норм процесуального права.
До суду надійшов відзив на апеляційну скаргу від представника позивача, в якому останній просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Також апелянтом 07.05.2026 направлено на адресу суду додаткові пояснення щодо доводів апеляційної скарги.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, законність і обґрунтованість судового рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду - без змін, виходячи з наступного.
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, ТОВ "Інтертранссервіс КР" зареєстроване як юридична особа в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців та громадських формувань 04.11.2019. Основний вид економічної діяльності за КВЕД є: 30.20 “Виробництво залізничних локомотивів і рухомого складу”.
01.12.2019 ТОВ "Інтертранссервіс КР" зареєстровано платником податку, в т.ч. платником ПДВ (ІПН 433287826539).
28.10.2025 Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку № 97300 в зв`язку із відповідністю ТОВ "Інтертранссервіс КР" пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.
Крім того, у рішенні зазначено, що ТОВ "Інтертранссервіс КР" під час поставок не підтверджено категорію б/у рейок та залізничного кріплення - що не дає можливості визначити, де і в яких умовах можна їх застосовувати та на які ресурси вони здатні забезпечити. Не підтверджено рівень залишкової міцності, ступінь зношення рейок та залізничного кріплення і якість металу. Не надано експертний висновок щодо технічного стану рейки, виявлені дефекти. Не надано результати випробовувань після механічної обробки залізничних рейок, відповідність певним стандартам. Платником не надано документів та відомостей з регістрів бухгалтерського обліку щодо руху, використання придбаних нафтопродуктів в процесі ведення господарської діяльності.
При розгляді актів приймання виконаних будівельних робіт від ТОВ “Меш Інвест” встановлені невідповідності, а саме згідно довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма № КБ-3) за грудень 2024 від 12.12.2024 вартість виконаних будівельних робіт та витрати з початку року становлять 2620005,02 грн., а за попередній місяць - листопад 2024 - 2712005,02 грн. Згідно актів приймання виконаних будівельних робіт (форма № КБ-2в), актів приймання-здачі послуг з відновлення рейки, встановлено, що відновлення 1 п.м. становить 1666,67 грн. Встановлено, що в актах враховано вартість експлуатації машин. При цьому, платником додатково проводиться залучення інших постачальників послуг спецтехніки за адресою м. Коломия.
По ТОВ “С.О.Енерджі” встановлено, що надання відповідних послуг спецтехніки (навантажувача, автокрану) у липні 2024 року не поєднано з роботами які потребують таких послуг. Не надано документи про роботу спецтехніки (графік роботи, допуск на об`єкт, дозвіл на роботи підвищеної небезпеки).
По постачальнику послуг ТОВ “Демі Груп” до повідомлення не надано ТТН щодо надання транспортних послуг. Не надано документи про роботу спецтехніки. ТОВ “Демі Груп” перебуває в реєстрі ризикових платників.
Вважаючи протиправним та таким, що підлягає скасуванню рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Приймаючи оскаржуване судове рішення, суд першої інстанції виходив з того, що рішення контролюючого органу про віднесення позивача до переліку ризикових платників податків не містить належного обґрунтування та достатніх доказів на підтвердження відповідності позивача критеріям ризиковості, тоді як надані позивачем документи підтверджують належність господарських операцій, наявність необхідних матеріальних ресурсів і місць зберігання товару, натомість повнота оцінки реальності господарської діяльності може здійснюватися виключно в межах податкової перевірки.
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.
У відповідності до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України).
Відповідно до п.п. 20.1.45 п. 20.1 ст. 20 ПК України контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.
Пунктом 61.1 статті 61 ПК України визначено, що податковий контроль система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Згідно з п.п. 62.1.2 п. 62.1 ст. 62 ПК України податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.
Відповідно до п. 71.1 ст. 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.
За нормами п. 74.1, п. 74.3 ст. 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.
Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є державною власністю.
Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.
Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, а також контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, в порядку інформаційної взаємодії відповідно до пункту 41.2 статті 41 цього Кодексу.
Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.
Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики.
Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України, щодо покращення інвестиційного клімату в Україні" від 21 грудня 2016 року № 1797-VIII внесені зміни та доповнення до Податкового кодексу України та запроваджено новий механізм електронного адміністрування податку на додану вартість за умов проведення аналізу та здійснення управління ризиками з метою визначення форм і обсягів митного та податкового контролю.
Згідно з пунктом 185.1 статті 185 ПК України, операції платників податку з постачання товарів та послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, є об`єктом оподаткування податком на додану вартість.
Датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг, у силу вимог пункту 187.1 статті 187 ПК України, вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:
- дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;
- дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.
База оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів, що передбачено пунктом 188.1 статті 188 Податкового кодексу України.
Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
У відповідності до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
З 01.02.2020 набрала чинності Постанова Кабінету Міністрів України № 1165 від 11.12.2019 року, якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі-Порядок № 1165).
Цим Порядком визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, повноваження комісії контролюючого органу, яка приймає рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, порядок прийняття рішення комісією тощо.
Згідно пункту 5 Порядку № 1165 передбачено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку, показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій.
Відповідно до вимог пункту 6 Порядку № 1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено та/або подано податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.
У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначаються детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
У разі отримання рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку платник податку має право подати на розгляд комісії регіонального рівня інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронні довірчі послуги" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.
Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.
За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.
У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом одинадцятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.
У рішенні про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку за результатами розгляду інформації та копій документів, надісланих відповідно до абзацу восьмого цього пункту, комісія регіонального рівня у відповідних полях рішення зазначає детальну інформацію, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, зазначає/обирає з переліку документ/документи, не наданий/не надані платником податку, який може/які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.
Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
У разі виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, на підставі рішення комісії регіонального рівня або рішення суду автоматично виключаються з переліку ризикових його контрагенти за умови, що: виключною підставою для включення такого контрагента до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості на підставі пункту 8 додатка 1, було здійснення операції з таким платником податку; відсутні інші підстави та інформація, за якою встановлено відповідність контрагента критеріям ризиковості платника податку.
Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 7 Порядку № 1165).
Судом встановлено, що контролюючим органом прийнято рішення про відповідність позивача пункту 8 критеріям ризиковості платника податку.
На момент прийняття спірного рішення, Критерії ризиковості платника податку визначені додатком 1 до Порядку № 1165.
Згідно додатку № 1 до Порядку № 1165 визначено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема п. 8 "У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Довідник кодів податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, визначається ДПС та затверджується відповідним наказом, який оприлюднюється на офіційному веб-сайті ДПС".
Таким чином, підставами для прийняття оскаржуваного рішення є:
- відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування (відсутні відомості про об`єкти оподаткування, відсутнє придбання послуг оренди об`єктів) оподаткування, послуг транспортування, послуг оренди місць зберігання товарно-матеріальних цінностей, послуг оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів тощо), відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;
- накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;
- постачання товарів (послуг) платнику податку, щодо якого прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковостиі платника податку;
- постачання товарів/послуг за рахунок сформованого реєстраційного ліміту у зв`язку з придбанням товарів, не пов`язаних з господарською діяльністю платника податку.
Як вже встановлено судом першої інстанції, в оскаржуваному рішенні від 28.10.2025 року № 97300 відповідачем зазначені наступні коди податкової інформації, які стали підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, зокрема:
03 - відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування (відсутні відомості про об`єкти оподаткування, відсутнє придбання послуг оренди об`єктів) оподаткування, послуг транспортування, послуг оренди місць зберігання товарно-матеріальних цінностей, послуг оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів тощо), відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;
11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;
17 - формування реєстраційного ліміту (СУМ накл.) за рахунок операцій з придбання робіт та послуг в значних обсягах за відсутності об`єктивних умов (можливостей) їхнього використання в господарській діяльності.
Також у рішенні наведена інформація, за якою відповідачем встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості (вказаний тип операції, період здійснення господарської операції, податковий номер платника, задіяного в ризиковій операції, тощо).
Вирішуючи даний спір суд першої інстанції обґрунтовано надав оцінку зазначеній податковій інформації на предмет її відповідності та достатності для прийняття рішення про віднесення платника податку позивача до критеріїв ризиковості платника податку.
Так, щодо доводів апелянта про відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт чи надання послуг (код податкової інформації 03), колегія суддів зазначає таке.
Матеріалами справи підтверджується, що між ТОВ «Інтертранссервіс КР» та ТОВ «Аксіома Трейд» укладено договори поставки № Д-28/06 від 28.06.2024 та № Д-27/11 від 27.11.2024, відповідно до яких позивач здійснював поставку матеріалів верхньої будови залізничної колії. Крім того, між сторонами укладено договір відповідального зберігання № Д-11/09-24 від 11.09.2024, за умовами якого ТОВ «Аксіома Трейд» здійснювало відповідальне зберігання товарно-матеріальних цінностей.
Постачальниками відповідних товарно-матеріальних цінностей були ФОП ОСОБА_1 , ТОВ «Таркетт Вінісін», ТОВ «Карпатнафтохім», ТОВ «Промбудколія», ФОП ОСОБА_2 та ТОВ «Головинський Камінь», що підтверджується договорами поставки та купівлі-продажу.
З метою відновлення рейки, що була у використанні, позивачем укладено Договір про надання послуг № 02/08 від 02.08.2024 з ТОВ «Меш Інвест» та Договір підряду №26-08 від 26.08.2024 з ТОВ «Спец Техно Буд Львів».
Також на підтвердження реальності господарських операцій позивачем подано специфікації, видаткові накладні, товарно-транспортні накладні, акти виконаних робіт та платіжні документи про надходження коштів.
Зокрема, матеріали справи містять документи щодо реалізації рейки Р-50 б/в, накладок, підкладок рейкових, болтів стикових, костилів, шпал дерев`яних, стрілочних переводів та інших товарно-матеріальних цінностей на значні суми.
Наведені документи свідчать про фактичний рух активів, зміну майнового стану сторін та реальне виконання господарських операцій, а тому твердження відповідача про відсутність необхідних умов та матеріальних ресурсів не знайшли свого підтвердження.
Щодо доводів контролюючого органу про накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності місць для їх зберігання (код податкової інформації 11), колегія суддів зазначає таке.
Матеріалами справи підтверджується та судом першої інстанції встановлено, що для здійснення господарської діяльності та зберігання товарно-матеріальних цінностей ТОВ «Інтертранссервіс КР» використовує орендовані приміщення та майданчики.
Зокрема, товариство орендує підкрановий майданчик з козловим краном площею 1100 кв.м у м. Кривий Ріг, приміщення загальною площею 2959,7 кв.м у м. Коломия, складське приміщення площею 1000 кв.м у м. Павлоград, а також складське приміщення площею 724,1 кв.м та земельну ділянку площею 0,25 га у Волинській області.
Крім того, 05.01.2024 та 29.01.2024 позивачем придбано сідельний тягач Volvo FH 460 та напівпричіп KRONE SD, що підтверджується договорами купівлі-продажу транспортних засобів.
Таким чином, сукупність наявних у справі доказів підтверджує здійснення позивачем господарської діяльності та наявність можливостей для зберігання товарів, у зв`язку з чим висновки контролюючого органу за кодом податкової інформації 11 є необґрунтованими.
Щодо доводів апелянта про формування реєстраційного ліміту (СУМ накл.) за рахунок операцій з придбання робіт та послуг в значних обсягах за відсутності об`єктивних умов (можливостей) їхнього використання в господарській діяльності (код 17), то колегія суддів зауважує, що позивачем для здійснення господарської діяльності придбавалися послуги навантажувача та автокрана у ТОВ «С.О. Енерджі», послуги з відновлення рейки, ремонту під`їзної дороги та демонтажу елементів верхньої будови колії у ТОВ «СТБЛ», послуги спецтехніки та транспортно-експедиційні послуги у ТОВ «Демі Груп», а також послуги з перевезення у ПП «Волпас».
Разом з тим відповідачем не наведено жодних належних та допустимих доказів, які б свідчили про неможливість використання вказаних робіт та послуг у господарській діяльності позивача.
Навпаки, характер господарської діяльності ТОВ «Інтертранссервіс КР», пов`язаний із придбанням, демонтажем, відновленням, перевезенням, зберіганням та реалізацією матеріалів верхньої будови залізничної колії, об`єктивно потребує використання транспортних послуг, спеціальної техніки, навантажувального обладнання та ремонтно-відновлювальних робіт.
Колегія суддів критично оцінює доводи апелянта про непідтвердження категорії бувших у використанні рейок та залізничного кріплення, а також про ненадання експертних висновків щодо технічного стану рейок, ступеня їх зношення, залишкової міцності металу та результатів випробувань після механічної обробки.
Порядок № 1165 не містить вимог щодо обов`язкового подання таких документів під час розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості. Водночас контролюючим органом не доведено, що саме відсутність вказаних документів свідчить про ризиковість господарських операцій позивача або про неможливість здійснення ним відповідної господарської діяльності.
Крім того, оцінка технічного стану товару, його якості чи можливості подальшого використання не є предметом процедури розгляду питання про відповідність платника критеріям ризиковості та виходить за межі правового регулювання Порядку № 1165.
Щодо доводів апелянта про ненадання документального підтвердження використання придбаних нафтопродуктів у господарській діяльності, колегія суддів зазначає, що такі твердження також не знайшли свого підтвердження.
З матеріалів справи вбачається, що позивач здійснює діяльність, пов`язану з використанням транспортних засобів та спецтехніки, перевезенням і навантаженням великогабаритних матеріалів верхньої будови залізничної колії, що об`єктивно передбачає використання паливно-мастильних матеріалів.
Сам по собі факт ненадання окремих регістрів бухгалтерського обліку щодо руху пального не свідчить про його невикористання у господарській діяльності та не може бути достатньою підставою для висновку про ризиковість платника податку.
Щодо посилань апелянта на невідповідності у документах ТОВ «Меш Інвест», а саме на різницю у показниках форм КБ-2в та КБ-3, колегія суддів зазначає, що відповідачем не доведено, яким чином вказані обставини впливають на реальність господарських операцій позивача. Самі по собі можливі арифметичні чи технічні розбіжності у первинних документах без встановлення факту відсутності господарської операції не можуть бути достатньою підставою для віднесення платника податків до переліку ризикових.
Крім того, відповідачем не наведено доказів недійсності первинних документів, їх фіктивності або відсутності фактичного виконання відповідних робіт.
Щодо доводів відповідача стосовно ТОВ «С.О. Енерджі» про те, що надання послуг навантажувача та автокрана не поєднано з роботами, які потребують використання такої техніки, колегія суддів зазначає, що такі висновки ґрунтуються виключно на припущеннях контролюючого органу.
Відповідачем не надано жодних доказів неможливості використання відповідної техніки у діяльності позивача, а також не встановлено обставин, які б свідчили про відсутність фактичного надання таких послуг.
Щодо доводів апелянта про перебування ТОВ «Демі Груп» у переліку ризикових платників податків, колегія суддів зазначає, що податкове законодавство ґрунтується на принципі індивідуальної відповідальності платника податків.
Тому можливі порушення контрагентів не можуть автоматично спричиняти негативні наслідки для добросовісного платника податків за відсутності доказів його обізнаності про такі порушення чи узгодженості дій із контрагентами.
При цьому на момент укладення відповідних договорів ТОВ «Демі Груп» не перебувало у переліку ризикових платників податку, а матеріали справи містять документи, що підтверджують фактичне здійснення господарських операцій між сторонами.
Загалом суд першої інстанції правильно вказав, що така оцінка господарських операції виходить за межі повноважень, наданих контролюючому органу під час процедури моніторингу відповідності платника податку критеріям ризиковості, оскільки передбачає дослідження питань, які можуть бути встановлені виключно за результатами проведення податкової перевірки у порядку, визначеному Податковим кодексом України.
За наведених обставин колегія суддів дійшла висновку, що контролюючим органом не доведено наявності передбачених законом підстав для віднесення ТОВ «Інтертранссервіс КР» до переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Відтак, суд першої інстанції обґрунтовано скасував як протиправне рішення комісії Головного управління ДПС у Вінницькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 28.10.2025 року №97300 про відповідність платника податку ТОВ "Інтертранссервіс КР" критеріям ризиковості платника податку на додану вартість та зобов`язав відповідача виключити товариство з такого переліку, що узгоджується з положеннями п. 6 Порядку № 1165.
Інші доводи апеляційної скарги зводяться до незгоди з правовою оцінкою суду першої інстанції та не містять нових обставин, які б спростовували його висновки.
Враховуючи вищевикладене колегія суддів вважає, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Вінницькій області залишити без задоволення, а рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 01 квітня 2026 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її ухвалення та оскарженню не підлягає, крім випадків передбачених пп. "а"-"г" п.2 ч.5 ст. 328 КАС України.

Головуючий	 		Слободонюк М.В.	
 	 	 	 	
Судді	 	  	Канигіна Т.С.    Кузьмишин В.М.