ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2026 року	Львів	Справа № 380/14168/24 пров. № А/857/8942/25	

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Носа С.П., 
суддів Кухтея Р.В., Шевчук С.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу Акціонерного товариства "ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО" на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 31 січня 2025 року у справі № 380/14168/24 за адміністративним позовом Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків до Акціонерного товариства "ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО", треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Головне управління державної казначейської служби у Львівській області, Міністерство фінансів України про стягнення заборгованості,-

суддя у І інстанції Кравців О.Р.,
час ухвалення рішення не зазначено,
місце ухвалення рішення м. Львів,
дата складення повного тексту рішення не зазначено, 

ВСТАНОВИВ:

До Львівського окружного адміністративного суду звернулося Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків (далі – позивач, СМУ ДПС по роботі з великими платниками податків) з позовом до Акціонерного товариства “ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО” (далі – відповідач, АТ “ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО”) за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача – Головне управління державної казначейської служби у Львівській області (далі – третя особа 1, ГУ ДКСУ у Львівській області), Міністерство фінансів України (далі – третя особа 2), в якому просило: стягнути з Акціонерного товариства “ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО” прострочену заборгованість (пеню) в загальній сумі 822086,42 грн.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що за відповідачем обліковується заборгованість перед державним бюджетом за субкредитною угодою по сплаті пені за несвоєчасну сплату відсотків на суму 822086,42 грн. Відповідно до положень Податкового кодексу України позивач має право стягувати суми простроченої заборгованості суб`єктів господарювання перед державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) за кредитами (позиками), залученими державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) або під державні (місцеві) гарантії, а також за кредитами із бюджету в порядку, визначеному Податковим кодексом України та іншими законами України. Таким чином, позивач в межах наданих йому повноважень звернувся до суду із вимогами про стягнення з відповідача заборгованості за субкредитом, наданим державою.
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 31 січня 2025 року позов задоволено повністю.
Стягнуто з Акціонерного товариства “ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО” прострочену заборгованість (пеню) в загальній сумі 822086 грн 42 коп.
Не погодившись із ухваленим судовим рішенням, його оскаржив відповідач, який у своїй скарзі просить таке скасувати та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позову. В обґрунтування апеляційних вимог зазначає, що серед доказів, долучених до позову, відсутні будь-які первинні та банківські документи на підтвердження перерахування/погашення відповідачем сум кредиту, на які нарахована сума пені. Згідно з даними бухгалтерського обліку станом на 01.07.2024 в АТ “ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО” відсутні будь-які зобов`язання за субкредитною угодою від 20.12.2000 №101-04/60. Викладене виключає наявність підстав для твердження про правомірність нарахування позивачем пені. Зауважив, що з огляду на положення Порядку №174 у випадку надання суб`єкту господарювання суми коштів, залучених державою під державні гарантії, або на умовах кредитної (субкредитної) угоди, то належним суб`єктом нарахування пені відповідно до пункту 12 Порядку №174 є Міністерство фінансів України. Таким чином, ГУ ДКСУ у Львівській області не уповноважене здійснювати нарахування пені. Зауважив, що на спірні суми заборгованості за період з 2001 по 2005 роки діяли загальні строки звернення до суду, а тому, позивачем пропущено строк звернення до суду та не викладено поважних причин пропуску такого строку.
Позивачем та Міністерством фінансів України подано відзиви на апеляційну скаргу в яких висловлено прохання апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення суду першої інстанції – без змін.
На підставі пункту 1 частини 1 статті 311 КАС України розгляд справи проводиться в порядку письмового провадження.
Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено, що Акціонерне товариство “ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО” (ЄДРПОУ 23269555) є платником податків; основний вид господарської діяльності згідно з КВЕД: 35.11 Виробництво електроенергії. Перебуває на обліку в Східному міжрегіональному управлінні ДПС по роботі з великими платниками податків.
Між Міністерством фінансів України, Міністерством палива та енергетики України та АТ “ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО” (ВАТ “Західенерго”) 20.12.2000 укладено субкредитну угоду №101-04/60 (далі – Субкредитна угода) щодо надання частини коштів, що надаються в межах кредитної угоди між Україною та Європейським банком реконструкції та розвитку на закупівлю палива на зимовий період 2000/2001 №885 від 06.10.2000.
Відповідно до умов Субкрединої угоди сторони погодили, що кредитор зобов`язується надати позичальнику частину коштів кредиту ЄБРР у сумі, що не перевищує еквівалент вісімнадцять мільйонів (18000000) доларів США (далі – Кредит), а позивальник зобов`язується повернути суму Кредиту, сплатити відсотки за користування ним та інші платежі, згідно з положеннями цієї угоди (пункт 2.1. статті 2 Субкредитної угоди).
Згідно з пунком 3.1. статті 3 Субкредитної угоди позичальник забезпечує виконання своїх зобов`язань за угодою шляхом надання кредитору права на безакцептне списання заборгованості, яка може виникнути за угодою, з рахунків позичальника.
Позичальник погашає кредитору отриману основну суму Кредиту і обслуговує його шляхом здійснення щоденних виплат на рахунок обслуговування боргу та субрахунок такого рахунку обслуговування боргу згідно з порядком, визначеним в розділі (3.01 (b) кредитної угоди і відповідно до графіку обслуговування та погашення Кредиту та графіку накопичення коштів на субрахунку рахунку обслуговування боргу (пункту 6.1. статті 6 Субкредитної угоди).
Відповідно до пункту 6.2. статті 6 Субкредитної угоди позичальник погашає основну суму Кредиту і здійснює його обслуговування в національній валюті України по офіційному курсу гривні до долара США на день здійснення платежу. Борг позичальника обліковується в доларах США.
Згідно з положеннями статті 13 Субкредитної угоди позичальник несе відповідальність перед кредитором за своєчасність повернення в повному обсязі основної суми Кредиту, сплати відсотків по ньому і комісійних за зобов`язання та за дотримання цілей використання коштів (пункту 13.1.).
За невиконання або неналежне виконання позичальником своїх обов`язків по своєчасному погашенню основної суми Кредиту, сплати відсотків за користування нею та інших платежів за угодою він сплачує кредитору пеню з розрахунку 120 відсотків облікової ставки Національного банку України від суми недоплати, розрахованої за кожен день прострочення платежу, в порядку визначеному чинним законодавством України (пункт 13.2.).
Відповідно до розрахунку пені нарахованої на прострочену заборгованість відповідача за несвоєчасну сплату відсотків за кредитом, залученим державою за Субкредитною угодою /арк.спр. 6 (зворотній бік)/ в період з 06.07.2001 по 28.12.2005 за відповідачем обліковується заборгованість (дати виникнення заборгованості 06.07.2021, 06.08.2001, 06.09.2001, 09.10.2001, 06.11.2001, 06.12.2001, 07.01.2002) на суму 162790,46 доларів США (до курсу валют станом на 28.12.2005 – 822086,42 грн).
До СМУ ДПС по роботі з великими платниками податків 11.06.2024 надійшло подання ГУ ДКСУ у Львівській області №1 від 30.05.2024 для здійснення до АТ “ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО” заходів щодо стягнення простроченої пені за несвоєчасну сплату відсотків за кредитною угодою з Європейським банком реконструкції та розвитку №885 від 06.10.2000 (субкредитна угода №101-04/60 від 20.12.2000) станом на 01.05.2024 у сумі 822086,42 грн. Також, у поданні вказано реквізити для стягнення заборгованості в гривнях та в іноземній валюті.
Листом від 21.08.2024 ГУ ДКСУ у Львівській області повідомило Міністерство фінансів України про заборгованість АТ “ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО” перед державним бюджетом за кредитом, залученим державою та вказало, що в період нарахування пені з 06.07.2001 по 28.12.2005 на прострочену заборгованість ВАТ “Західенерго” за несвоєчасну сплату відсотків (розрахунок додається) в рамках субкредитної угоди від 20.12.2000 №101-04/60, укладеної між Міністерством фінансів України, Міністерством палива та енергетики України та ВАТ “Західенерго”. Водночас відповідно до статті 12 Закону України “Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом” у зв`язку порушенням Господарським судом Львівської області провадження у справі про банкрутство ВАТ “Західенерго”, нарахування пені в період дії мораторію не здійснювалося.
Відповідно до розрахунку пені нарахованої на прострочену заборгованість ВАТ “Західенерго” за несвоєчасну сплату відсотків за кредитом, залученим державою за Субкредитною угодою /арк.спр. 87/ в період з 06.07.2001 по 28.12.2005 обліковується заборгованість на суму 162790,46 доларів США (по курсу валют станом на 28.12.2005 – 822086,42 грн). При цьому, розрахунок містить дані про дати виникнення заборгованості (06.07.2001, 06.09.2001, 09.10.2001, 06.11.2001, 06.12.2001, 07.01.2002) та періоди застосування мораторію.
Частиною 1 статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Згідно з приписами частини 3 статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Відповідно до частини 9 статті 17 Бюджетного кодексу України (далі – БК України) прострочена заборгованість суб`єкта господарювання перед державою за кредитом (позикою), залученим державою (обласною радою чи територіальною громадою міста) або під державну (місцеву) гарантію, а також за кредитом з бюджету (включаючи плату за користування такими кредитами (позиками) та пеню) стягується з такого суб`єкта господарювання органами доходів і зборів, що є органами стягнення такої заборгованості у порядку, передбаченому Податковим кодексом України або іншим законом, включаючи погашення такої заборгованості за рахунок майна цього суб`єкта господарювання.
Позовна давність на вимоги щодо погашення такої заборгованості суб`єкта господарювання перед державою не поширюється.
Згідно з пунктом 14 Порядку взаємодії органів Державної казначейської служби України та органів Державної податкової служби України в процесі виконання державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 18.07.2016 №621 (далі – Порядок №621) щомісяця до кінця місяця, що настає за звітним, органи Казначейства надають у паперовому вигляді відповідним органам ДПС подання за формою згідно з додатком 1 до Порядку обліку заборгованості, в тому числі простроченої, перед державою за кредитами, залученими державою або під державні гарантії, бюджетними позичками/фінансовою допомогою, наданими Міністерством фінансів у 1993– 1998 роках, нарахування пені та списання безнадійної заборгованості, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.03.2011 №174, щодо:
простроченої заборгованості перед державним бюджетом за бюджетними позичками, фінансовою допомогою, наданою на поворотній основі, на суму заборгованості з основного боргу, відсотків та пені, нарахованої на таку заборгованість, станом на 01 число поточного місяця у національній валюті з обов`язковим зазначенням кодів бюджетної класифікації, на які повинні зараховуватись суми простроченої заборгованості, за кожним її видом;
простроченої заборгованості перед державним бюджетом за кредитами, залученими державою або під державні гарантії, заборгованості з основного боргу, відсотків, плати за надання гарантій та пені, нарахованої на таку заборгованість, станом на 01 число поточного місяця або на дату оформлення подання, у разі надходження коштів до державного бюджету, у національній валюті та валюті кредиту з обов`язковим зазначенням кодів бюджетної класифікації, на які повинні зараховуватись суми простроченої заборгованості, за кожним її видом.
Органами Казначейства оформлюються подання на стягнення з боржників простроченої заборгованості за кредитами, залученими державою або під державні гарантії, бюджетними позичками та фінансовою допомогою, наданою на поворотній основі, облік якої здійснюють органи Казначейства, крім заборгованості, яка обліковується як безнадійна, та/або за ліквідованими боржниками, або за боржниками, стосовно яких прийнято рішення вищими спеціалізованими судами, Верховним Судом України щодо відмови у стягненні заборгованості.
Щодо заборгованості за кредитами, залученими державою або під державні гарантії, бюджетними позичками та фінансовою допомогою, наданою на поворотній основі, яка обліковується як безнадійна, та/або за ліквідованими боржниками, або за боржниками, стосовно яких прийнято рішення вищими спеціалізованими судами, Верховним Судом щодо відмови у стягненні заборгованості, органи Казначейства щомісяця до кінця місяця, що настає за звітним, надсилають відповідним ГУ ДПС інформацію згідно з цим пунктом в електронній формі з використанням відповідного модуля системи електронної взаємодії органів виконавчої влади.
Про вжиті заходи щодо стягнення простроченої заборгованості органи ДПС щокварталу та за підсумками року не пізніше 20 числа місяця, що настає за звітним періодом, інформують відповідні органи Казначейства з наданням копій документів (постанови, ухвали, рішення суду тощо).
Частиною 2 статті 50 БК України передбачено, що податкові органи є органами стягнення простроченої заборгованості суб`єктів господарювання перед державою (Автономною Республікою Крим, територіальною громадою) за кредитами з бюджету.
До функцій контролюючого органу відповідно до підпункту 19-1.1.38 пункту 19-1.1 статті 19-1 Податкового кодексу України (далі – ПК України) віднесено забезпечення стягнення сум простроченої заборгованості суб`єктів господарювання перед державою (Автономною Республікою Крим, обласною радою чи міською територіальною громадою) за кредитами (позиками), залученими державою (Автономною Республікою Крим, обласною радою чи міською територіальною громадою) або під державні (місцеві) гарантії, а також за кредитами із бюджету (включаючи плату за користування такими кредитами (позиками) та пеню) в порядку, визначеному цим Кодексом або іншим законом, включаючи погашення такої заборгованості за рахунок майна цього суб`єкта господарювання.
Відповідно до підпункту 20.1.19 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи мають право: застосовувати до платників податків передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення податкового чи іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи; стягувати до бюджетів та державних цільових фондів суми грошових зобов`язань та/або податкового боргу у випадках, порядку та розмірі, встановлених цим Кодексом та іншими законами України; стягувати суми недоїмки із сплати єдиного внеску; стягувати суми простроченої заборгованості суб`єктів господарювання перед державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) за кредитами (позиками), залученими державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) або під державні (місцеві) гарантії, а також за кредитами із бюджету в порядку, визначеному цим Кодексом та іншими законами України.
Підпунктом 20.1.34 пункту 20.1 статті 20 ПК України передбачено право контролюючого органу звертатися до суду щодо стягнення коштів платника податків, який має податковий борг, з рахунків у банках, інших фінансових установах, небанківських надавачах платіжних послуг, електронних гаманців в емітентах електронних грошей, що обслуговують такого платника податків, на суму податкового боргу або його частини.
Пунктом 1 підрозділу 10 розділу ХХ “Перехідні положення” ПК України встановлено, що погашення простроченої заборгованості суб`єкта господарювання перед державою (Автономною Республікою Крим, обласною радою чи міською територіальною громадою) за кредитом (позикою), залученим державою (Автономною Республікою Крим, обласною радою чи міською територіальною громадою) або під державну (місцеву) гарантію, а також за кредитом з бюджету (включаючи плату за користування такими кредитами (позиками) та пеню) здійснюється у порядку, визначеному главою 9 розділу II цього Кодексу або іншим законом, включаючи погашення такої заборгованості за рахунок майна цього суб`єкта господарювання.
Главою 9 розділу II ПК України врегульовано питання погашення податкового боргу платників податків.
З викладених норм слід виснувати, що законодавець поширив процедуру погашення податкового боргу на порядок стягнення заборгованості за бюджетними кредитами, наділивши у такий спосіб правовідносини кредиту, що виникли між державою як кредитором та господарюючим суб`єктом як позичальником, ознаками публічно-правових.
При цьому, органами, що уповноважені здійснювати стягнення є контролюючі органи, які під час вжиття заходів, спрямованих на погашення відповідної заборгованості, діють на виконання своїх владних повноважень щодо погашення податкового боргу, визначених ПК України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 02.03.2011 №174 затверджений Порядок обліку заборгованості, в тому числі простроченої, перед державою за кредитами, залученими державою або під державні гарантії, бюджетними позичками/фінансовою допомогою, наданими Міністерством фінансів у 1993-1998 роках, нарахування пені та списання безнадійної заборгованості (далі – Порядок №174).
Відповідно до пункту 1 Порядку №174 він регламентує дії органів виконавчої влади та банків-агентів, які від імені або за дорученням центральних органів виконавчої влади надали суб`єктам господарювання кредити, залучені державою або під державні гарантії, а також дії Мінфіну, який надав бюджетні позички/фінансову допомогу у 1993-1998 роках, та які здійснюють їх обслуговування і ведуть облік заборгованості за ними з метою забезпечення реалізації права вимоги погашення простроченої заборгованості перед державою за такими кредитами, бюджетними позичками/фінансовою допомогою; встановлює механізм нарахування пені Мінфіном на суми простроченої заборгованості перед державою за кредитами, залученими державою або під державні гарантії, та територіальними органами Державної казначейської служби на суми простроченої заборгованості за бюджетними позичками/фінансовою допомогою, наданими Мінфіном у 1993-1998 роках.
Відповідно до пункту 2 Порядку №174:
боржник – суб`єкт господарювання, який отримав кредит, залучений державою або під державні гарантії, бюджетну позичку/фінансову допомогу на умовах, визначених кредитною (субкредитною) угодою, угодою про надання бюджетної позички/фінансової допомоги, та не забезпечив своєчасне і повне виконання своїх зобов`язань за такою угодою;
кредит – сума коштів, надана боржнику за рахунок коштів, залучених державою або під державні гарантії, на умовах кредитної (субкредитної) угоди;
кредитна (субкредитна) угода, угода про надання бюджетної позички/фінансової допомоги – договори, укладені у будь-якій формі, відповідно до яких боржник отримав кредит, бюджетну позичку/фінансову допомогу;
пеня – сума коштів, яку боржник зобов`язаний сплатити у разі порушення ним зобов`язань за кредитною (субкредитною) угодою, угодою про надання бюджетної позички/фінансової допомоги;
прострочена заборгованість за бюджетною позичкою/фінансовою допомогою – заборгованість боржника перед державою за бюджетною позичкою / фінансовою допомогою (в тому числі за основним боргом, відсотками тощо), не погашена у строк, визначений угодою про надання бюджетної позички / фінансової допомоги.
Згідно з пунктом 6 Порядку №174 облік простроченої заборгованості за бюджетними позичками/фінансовою допомогою ведеться органами Державної казначейської служби у валюті бюджетної позички/фінансової допомоги, в якій вони надані.
Приписами пункту 10 Порядку №174 передбачено, що з метою примусового стягнення в установленому законодавством порядку простроченої заборгованості з боржника територіальні органи Державної казначейської служби до кінця місяця, що настає за звітним періодом:
- інформують органи державної податкової служби за місцем реєстрації боржника про зміну розміру простроченої заборгованості за кредитами та суму нарахованої на неї пені;
- нараховують пеню та інформують органи державної податкової служби за місцем реєстрації боржника про зміну розміру простроченої заборгованості за бюджетними позичками/фінансовою допомогою та суму нарахованої на неї пені.
Відповідно до пункту 15 Порядку №174 прострочена заборгованість за кредитами, бюджетними позичками/фінансовою допомогою, яка не погашена боржником протягом 30 календарних днів після настання строку платежу, а також нарахована на суму простроченої заборгованості за кредитом, бюджетною позичкою/фінансовою допомогою пеня стягуються в установленому законодавством порядку органами державної податкової служби за місцем реєстрації боржника відповідно до подання територіальних органів Державної казначейської служби, яке подається у строки, визначені пунктом 10 цього Порядку за встановленою згідно з додатком 1 формою.
Пунктом 13 Порядку №174 встановлено, що пеня нараховується у гривнях на суми простроченої заборгованості за кредитами, бюджетними позичками/фінансовою допомогою (в тому числі за основним боргом, відсотками, платою за надання гарантій або кредитів, залучених державою) у порядку, передбаченому відповідними законодавчими актами чи кредитною (субкредитною) угодою, угодою про надання бюджетною позички/фінансової допомоги.
Встановлено, що за відповідачем обліковується заборгованість перед державним бюджетом за субкредитною угодою між Міністерством фінансів України, Міністерством палива та енергетики України та ВАТ “Західенерго” №101-04/60 від 20.12.2000 по сплаті пені за несвоєчасну сплату відсотків.
Відповідно до розрахунку пені нарахованої на прострочену заборгованість АТ “ДТЕК “ЗАХІДЕНЕРГО” за несвоєчасну сплату відсотків за кредитом, залученим державою за Субкредитною угодою /арк.спр. 6 (зворотній бік)/ та розрахунку пені нарахованої на прострочену заборгованість ВАТ “Західенерго” за несвоєчасну сплату відсотків за кредитом, залученим державою за Субкредитною угодою /арк.спр. 87/, розраховано пеню за період з 06.07.2001 по 28.12.2005. Сума пені склала 162790,46 доларів США (до курсу валют станом на 28.12.2005 – 822086,42 грн). Сума заборгованості складається з сум заборгованостей дати виникнення яких 06.07.2021, 06.08.2001, 06.09.2001, 09.10.2001, 06.11.2001, 06.12.2001, 07.01.2002. При цьому, в розрахунку детально визначено періоди дії мораторію, у зв`язку із порушенням Господарським судом Львівської області провадження у справі про банкрутство ВАТ “Західенерго”.
СМУ ДПС по роботі з великими платниками податків отримано 11.06.2024 подання ГУ ДКСУ у Львівській області №1 від 30.05.2024 для здійснення до АТ “ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО” заходів щодо стягнення простроченої пені за несвоєчасну сплату відсотків.
Щодо покликань апелянта на те, що на спірні суми заборгованості за період з 2001 по 2005 роки поширюються загальні строки звернення до суду, а тому, позивачем пропущено строк звернення до суду, слід зазначити таке.
Колізію між статтею 102 Податкового кодексу України та статтею 17 Бюджетного кодексу України слід вирішувати з урахуванням такого.
У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.
Пункт 102.4 статті 102 Податкового кодексу України щодо правовідносин з приводу реалізації прав і обов`язків, щодо яких виник спір, слід вважати загальною. Перевагу ж мають спеціальні норми. Такими є норми Бюджетного кодексу України, а саме: абзац 2 частини 9 статті 17, які регулюють вузьке коло суспільних відносин (відносини, що виникають у сфері погашення заборгованості суб`єкта господарювання перед державою).
Враховуючи системний аналіз викладених положень, органи державної податкової служби України, отримавши подання органу державного казначейства щодо наявності непогашеної податкової заборгованості суб`єкта господарювання перед державою за надану останньому фінансову допомогу, а також пені, нарахованої на таку заборгованість, вправі звертатися до суду з відповідним позовом про стягнення такої заборгованості без обмеження строками позовної давності.
Аналогічні висновки щодо застосування норм права викладені в постанові Верховного Суду від 29.01.2019 у справі №807/257/14.
Покликання апелянта, що згідно даних бухгалтерського обліку станом на 01.07.2024 в АТ “ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО” відсутні будь-які зобов`язання за субкредитною угодою від 20.12.2000 №101-04/60, апеляційний суд оцінює критично, оскільки апелянтом (відповідачем) не надано жодного належного та допустимого доказу, який би свідчили про погашення заборгованості, що є предметом стягнення або спростування її наявності.
Щодо доводів апеляційної скарги про те, що згідно п.11 Порядку №174 нарахування пені починається з моменту виникнення простроченої заборгованості і припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання повинне бути виконано, якщо інше не встановлено законом або договором про надання кредиту, бюджетної позички/фінансової допомоги, слід зазначити, що згідно п. 14 вказаного Порядку, нарахування пені припиняється в день надходження коштів у рахунок погашення простроченої заборгованості за кредитом, бюджетною позичкою/фінансовою допомогою. У разі часткової сплати суми простроченої заборгованості за кредитом, бюджетною позичкою/фінансовою допомогою нарахування пені зупиняється щодо такої сплаченої частки.
Таким чином, під час розрахунку пені управління державної казначейської служби діяло у відповідності до положень Порядку №174.
Враховуючи встановлені обставини справи, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про наявність правових підстав для стягнення з Акціонерного товариства “ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО” простроченої заборгованості (пені) в загальній сумі 822086,42 грн.
З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не заслуговують на увагу, суд першої інстанції вірно встановив обставини справи, правильно застосував норми матеріального та процесуального права, відтак рішення суду першої інстанції слід залишити без змін.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись статтями 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО" залишити без задоволення.
Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 31 січня 2025 року у справі № 380/14168/24 залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її ухвалення та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. 

Головуючий суддя	 	С. П. Нос 	
судді	 	Р. В. Кухтей 	
 	 	С. М. Шевчук