Справа № 693/910/25 
Провадження № 2/693/38/26

Р І Ш Е Н Н Я
Іменем України

01.07.2026р. м. Жашків

Жашківський районний суд Черкаської області в особі судді Коцюбинської Ю.Д., розглянувши у порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою Жашківської міської ради Черкаської області до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати в сумі 144 144,91 грн. та за зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до Жашківської міської ради про укладення договору оренди на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 , площею 0,6522 га, кадастровий номер 7120910100:02:002:0711,

УСТАНОВИВ:

І. Виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

Позивач звернувся до суду з вищевказаною позовною заявою, в обґрунтування якої зазначив наступне.
Згідно з інформаційними довідками з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, ОСОБА_1 є власником нерухомого майна, а саме: 
- нежитлової будівлі площею 306,8 кв.в., будівлі мебельного з прибудовою по АДРЕСА_1 ; 
- нежитлової будівлі площею 132,1 кв.м., будівлі кропорушки з s прибудовою, по АДРЕСА_2 ; 
- нежитлової будівлі площею 129 кв.м., будівлі олійні, по АДРЕСА_1 в;
- нежитлової будівлі площею 280,5 кв.м., будівлі бані, по АДРЕСА_1 . 
Вищевказані будівлі приватної власності ОСОБА_1 знаходяться на земельній ділянці площею 0,6522 га кадастровий номер 7120910100:02:002:0711 по АДРЕСА_1 , яка є комунальною власністю Жашківської міської ради.
З моменту придбання нерухомого майна, тобто з 14.01.2016р. і по даний час документів, що посвідчують право користування вищевказаною земельною ділянкою ОСОБА_1 не виготовлялися, відомості про зареєстровані інші речові права на вищевказану земельну ділянку за відповідачем відсутні. 
Земельна ділянка, на якій знаходиться нерухоме майно приватної власності ОСОБА_1 сформована як об`єкт цивільних прав, належить до категорії земель промисловості, транспорту, електронних комунікацій, енергетики, оборони та іншого призначення та має цільове призначення - для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості. 
Відповідно до ст. 206 Земельного кодексу України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. 
Пункт 14.1.147 ст. 14 Податкового кодексу України визначає, що плата за землю - це обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності.
Так відповідно до ст. 269 Податкового кодексу України платниками плати за землю є:
- платники земельного податку: власники земельних ділянок, земельних часток (паїв); землекористувачі, яким відповідно до закону надані у користування земельні ділянки державної та комунальної власності на правах постійного користування;
- платники орендної плати - землекористувачі (орендарі) земельних ділянок державної та комунальної власності на умовах оренди. 
Статтею 270 Податкового кодексу України встановлено, що об`єктами оподаткування платою за землю є: «270.1.1.1. земельні ділянки, які перебувають у власності; 270.1.1.2. земельні частки (паї), які перебувають у власності; 270.1.1.3. земельні ділянки державної та комунальної власності, які перебувають у володінні на праві постійного користування; 270.1.2. об`єкти оподаткування орендною платою - земельні ділянки державної та комунальної власності, надані в користування на умовах оренди.».
ОСОБА_1 використовував земельну ділянку площею 0,6522 га кадастровий номер 7120910100:02:002:0711 по АДРЕСА_1 з 14.01.2016 по 01.06.2025 без виникнення права власності/користування та без державної реєстрації цих прав та, відповідно, не сплачував жодних платежів за її використання. 
Таким чином, фактичний користувач земельної ділянки - ОСОБА_1 , який без достатньої правової підстави за рахунок власника земельної ділянки - Жашківської міської ради, зберіг у себе кошти, які мав сплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі частини першої ст. 1212 Цивільного кодексу України. 
Аналогічні правові висновки викладено також у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13 лютого 2019 року у справі № 320/5877/17 та від 02.06.2020 року у справі №922/2417/19.
Згідно з частиною другою статті 21 Закону України "Про оренду землі" встановлюються розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю орендної плати за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України). Відповідно до пункту 287.1 статті 287 Податкового кодексу України власники землі та землекористувачі сплачують плату за землю з дня виникнення права власності або права користування земельною ділянкою. 
У пункті 289.1 статті 289 Податкового кодексу України передбачено, для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок.
Розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем земельних (власником) і орендарем (крім випадків консервації таких земельних ділянок або визнання земельних ділянок забрудненими (потенційно забрудненими) вибухонебезпечними предметами) - частина 288.4. ст. 288 Податкового кодексу України.
Розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу:
- не може бути меншою за розмір земельного податку: для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких проведено, у розмірі не більше 3 відсотків їх нормативної грошової оцінки, для земель загального користування - не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки; 
- не може перевищувати 12 відсотків нормативної грошової оцінки (частина 288.5 ст.288 Податкового кодексу України).
Таким чином єдиною формою здійснення плати за користування спірною земельною ділянкою для ОСОБА_1 , як землекористувача, могла бути орендна плата. 
Тому розмір безпідставно збережених коштів за користування спірною земельною ділянкою має визначатися як розмір неодержаної Жашківською міською радою орендної плати за землю. 
Рішенням Жашківської міської ради від 27.05.2021 №9-22/VIII «Про затвердження ставок орендної плати за земельні ділянки комунальної власності у Жашківський міській територіальній громаді Черкаської області», на виконання п.24) ч.1 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», з 01.07.2021р. встановлено ставку орендної плати за земельні ділянки з цільовим призначенням 11.02 - для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості у розмірі 5% від нормативної грошової оцінки.
Згідно з пунктом 3 частини першої статті 13 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності. 
Частиною другою статті 20 цього ж Закону визначено, що дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.
Відповідно до витягу №НВ-7100318682025 від 12.03.2025р., нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером 7120910100:02:002:0711 у 2025 році становить 1 137 007, 42 грн. 
Відповідно до витягу №НВ-7100801622024 від 30.12.2024 року, нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером 7120910100:02:002:0711 у 2024 році становить 1 015 185, 20 грн. 
Відповідно до частини 289.2. ст. 289 Податкового кодексу України Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, за індексом споживчих цін за попередній рік щороку, розраховує величину коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земель (Кі), на який індексується нормативна грошова оцінка земель і земельних ділянок, у тому числі право на які фізичні особи мають як власники земельних часток (паїв), на 1 січня поточного року.
Коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель, зазначеної в технічній документації з нормативної грошової оцінки земель та земельних ділянок.
Таким чином, нормативна грошова оцінка земельної ділянки площею 0,6522 га кадастровий номер 7120910100:02:002:0711 по АДРЕСА_1 за 2022 - 2023 роки визначалася шляхом ділення значення діючої у 2024 році нормативної грошової оцінки на значення коефіцієнтів її індексації за відповідні роки. 
Виходячи із вищезазначеного, розмір безпідставно збережених коштів ОСОБА_1 за використання земельної ділянки площею 0,6522 га кадастровий номер 7120910100:02:002:0711 по АДРЕСА_1 , яка є комунальною власністю Жашківської міської ради, у період з 14.01.2016 (момент набуття права власності на нерухоме майно) до 17.03.2025р. (момент проведення розрахунку втрат) розраховано Жашківською міською радою як розмір орендної плати за земельну ділянку комунальної власності у вигляді орендної плати за землю, який нараховується та сплачується за регульованою ціною, встановленою органом місцевого самоврядування. 
У зв`язку із користуванням ОСОБА_1 вищевказаною земельною ділянкою без правовстановлюючих документів сума безпідставно збережених відповідачем коштів за період з 18.03.2022 по 17.03.2025р. становить 144 144, 91 грн., виходячи із розрахунку 5% (відсоткова ставка орендної плати), у тому числі: 1) за період з 18.03.2022 по 31.12.2022 - у розмірі 33 252, 15 грн,; 2) за період з 01.01.2023 по 31.12.2023 - у розмірі 48 296, 16 грн. 3) за період з 01.01.2024 по 31.12.2024 - у розмірі 50 759, 26 грн. 4) за період з 01.01.2025 по 17.03.2025 – у розмірі 11 837, 34 грн.
Акт комісії з визначення збитків завданих ОСОБА_1 за період користування вищевказаною земельною ділянкою без правовстановлюючих документів затверджено рішенням виконавчого комітету Жашківської міської ради від 25.03.2025р. №74 та із супровідним листом від 11.04.2025 за вихідним №232/09-10 направлено на адресу відповідача із пропозицією добровільно відшкодувати Жашківській міській раді неотриманий дохід в сумі 144 144, 91 грн. 
Проте даний лист відповідачем отримано не було, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №1920100076654 від 11.04.2025р.
З огляду на вказані обставини позивач просить стягнути з відповідача на його користь безпідставно збережені кошти у розмірі неотриманої орендної плати в сумі 144 144 грн. 91 коп. та суму сплаченого судового збору в розмірі 3028 грн.
01.08.2025 р. ОСОБА_1 подав відзив та зустрічну позовну заяву до Жашківської міської ради про укладення договору оренди на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 , площею 0,6522 га, кадастровий номер 7120910100:02:002:0711, які аналогічні за своїм змістом.
В обґрунтування відзиву та зустрічних позовних вимог вказав, що позивач за первісним позовом помилково обґрунтовує порушення своїх прав, які ґрунтуються на трьох припущеннях: 
- нібито між відповідачем за первісним позовом та позивачем за первісним позовом укладено договір оренди на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 , площею 0,6522 га, кадастровий номер: 7120910100:02:002:0711; 
- нібито відповідач за первісним позовом використовує вищевказану земельну ділянку;
- нібито відповідач за первісним позовом безпідставно зберігав кошти у розмірі орендної плати в сумі 144 144 грн. 91 коп. 
Вище зазначені припущення Жашківської міської ради Черкаської області не відповідають дійсності та не підтверджуються належними доказами.
Позивач (відповідач за первісним позовом) зазначив, що є власником нерухомого майна за адресами: 
- АДРЕСА_1 , 
- АДРЕСА_1 по вулиці Новосельській, 1б, 
- АДРЕСА_1 по вулиці Новосельській, 1в, 
- АДРЕСА_1 по вулиці Новосельській, 1 д.
Докази про цю обставину є у матеріалах у справі № 693/910/25, зокрема, додані до позовної заяви Жашківської міської ради Черкаської області. 
Вищевказані будівлі є його приватною власністю та знаходяться на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 , площею 0,6522 га, кадастровий номер: 7120910100:02:002:0711, яка є власністю Жашківської міської ради.
Він неодноразово усно звертався до Жашківської міської ради з метою врегулювання питання щодо укладення договору оренди на вищевказану земельну ділянку, але Жашківська міська рада відмовляла укладати договір оренди зі ним, посилаючись на те, що не розірваний договір оренди цієї земельної ділянки із попереднім власником, який орендував земельну ділянку і в якого він купив у 2016 році вищевказані приміщення.
Жашківська міська рада до свого позову не надала доказів, що розірваний договір оренди цієї земельної ділянки із попереднім власником приміщень і, що зверталася до відповідача за первісним позовом щодо укладення договору оренди чи викупу земельної ділянки. Оскільки договір оренди на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 , площею 0,6522 га, кадастровий номер: 7120910100:02:002:0711 не був укладений, він вимушено користувався проходом до своїх приміщень у формі сервітуту.
З огляду на вказані вище обставини просив прийняти зустрічний позов до розгляду та об`єднати в одне провадження із первісним позовом. Відмовити у задоволенні первісного позову. Зобов`язати Жашківську міську раду у встановленому порядку укласти з позивачем за зустрічним позовом договір оренди на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 , площею 0,6522 га, кадастровий номер: 7120910100:02:002:0711. Стягнути судові витрати, які складаються із: суми сплаченого судового збору в розмірі 1211 грн. та витрат на професійну правничу допомогу в сумі, яка на момент подачі позову орієнтовно становить 19 000,00 грн. 
05.08.2025р. представник первісного позивача подав відповідь на відзив, в якому посилається на безпідставність заперечень відповідача за первісним позовом з наступних підстав.
Позивач у первісному позові якраз і акцентує увагу на тому факті, що з моменту придбання нерухомого майна ОСОБА_1 , тобто з 14.01.2016 року і по даний час документи, що посвідчують право користування земельною ділянкою кадастровий номер 7120910100:02:002:0711 по АДРЕСА_1 ОСОБА_1 не виготовлялися, відомості про зареєстровані інші речові права на вищевказану земельну ділянку за відповідачем відсутні. 
Відповідно до ч. 4 ст. 120 Земельного кодексу України у редакції, чинній на даний час у разі набуття права власності на об`єкт нерухомого майна (жилий будинок (крім багатоквартирного), іншу будівлю або споруду), об`єкт незавершеного будівництва, розміщений на земельній ділянці, що перебуває у користуванні на праві оренди, емфітевзису, суперфіцію у відчужувана (попереднього власника), до набувача одночасно переходить відповідно право оренди, емфітевзису, суперфіцію земельної ділянки, на якій розміщений такий об`єкт, в обсязі та на умовах, встановлених для відчужувача (попереднього власника) такого об`єкта, крім випадків, визначених частиною шостою цієї статті. Волевиявлення орендодавця (власника) земельної ділянки, відчужувача (попереднього власника), набувача такого об`єкта та внесення змін до договору оренди землі, емфітевзису, суперфіцію зазначенням нового орендаря (користувача) земельної ділянки не вимагається. Проте, станом на момент набуття відповідачем права власності на нерухоме майно, тобто на 14.01.2016 року діяли інші правила.
Частиною 2 ст. 120 Земельного кодексу України визначала - якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були в попереднього землекористувача. Але оскільки саме процедура переходу не була виписана законодавчо, то на практиці надавався пріоритет ст. 125 Земельного кодексу України, згідно з якою право оренди виникає з моменту його державної реєстрації, та ч. 1 ст. 116 Земельного кодексу України, відповідно до якої громадяни та юридичні - особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону. Цей порядок було закріплено тогочасною судовою практикою, зокрема у Постанові пленуму Вищого господарського суду України від 17.05.2011 №6 «Про деякі питання практики розгляду справ у спорах, що виникають із земельних відносин».
Таким чином, станом на дату набуття права користування нерухомим майном до відповідача - ОСОБА_1 перейшло і право користування земельною ділянкою, але не автоматично, а такий перехід мав бути належним чином оформлений.
Щодо використання земельної ділянки на умовах сервітуту представник позивача зазначив, що відповідно до Витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку №НВ 0001187722025 від 12.06.2025 відомості про земельний сервітут згідно з Державним реєстром земель зі станом «актуальні» відсутні, тобто сервітутів для ОСОБА_1 чи інших землекористувачів на спірній земельній ділянці не встановлено.
Щодо невірності обрахунку нормативної грошової оцінки, позивач зазначив, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки визначається в порядку, встановленому відповідно до Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 23 березня 1995 р. № 213 (далі - Методика), тобто на підставі розробленої Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель і обраховується не Жашківською міською радою. Відповідно до вищевказаної Методики, Витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок оформляється і видається автоматично в електронній формі з використанням програмного забезпечення Державного земельного кадастру, що виключає можливість невірного її обрахунку міською радою.
Щодо невірного застосування строків позовної давності відповідно до ст. 257 Цивільного кодексу України позивач вказав, що відповідно до ст. 257 Цивільного кодексу України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Оскільки розрахунок суми збитків завданих ОСОБА_1 власнику земельної ділянки - здійснювався станом на 18.03.2025, то термін початку нарахувань таких збитків з 18.03.2022р. визначено Жашківською міською радою вірно, а саме станом на відповідну дату за три роки назад.
Щодо неправильності застосування ст. 1212 Цивільного кодексу України та невірно обраного способу захисту зазначив, що про позбавлення відповідача права власності на нерухоме майно взагалі не йдеться, оскільки майно набуте правомірно за цивільно-правовим договором, а йдеться лише про безпідставне збагачення, яким є безпідставне збереження коштів орендної плати, які належать до отримання власнику земельної ділянки за її використання. Таким чином, Жашківська міська рада правомірно вимагає не відшкодування шкоди (збитків), а саме стягнення безпідставно збережених коштів в сумі 144 144, 91 грн. у вигляді недоотриманої орендної плати.
До відповіді на відзив на позовну заяву представник позивача додав інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №437971653 від 04.08.2025р., з якої вбачається, що на земельну ділянку площею 0,6522 га, кадастровий номер: 7120910100:02:002:0711 08.12.2014р. було зареєстроване інше речове право (номер запису: 7984912), а саме договір оренди вказаної земельної ділянки, орендар: ОСОБА_2 . Інше речове право припинено 15.12.2016р. на підставі додаткової угоди до договору оренди земельної ділянки від 18.07.2013р., серія та номер: 1, виданий 28.11.2016р., відомості внесені до реєстру 21.12.2016р. 
13.08.2025р. відповідач за первісним позовом подав заперечення на відповідь на відзив, в якому вказав, що Жашківська міська рада Черкаської області до своєї відповіді на відзив на позовну заяву надала доказ про те, що між Жашківською міською радою Черкаської області (орендодавець), був укладений договір оренди від 18.07.2013р. та додаткова угода від 25.11.2016р. із громадянином України, ОСОБА_2 на земельну ділянку по АДРЕСА_1 , площею 0,6522 га, кадастровий номер: 7120910100:02:002:0711, але при цьому не повідомила, чи сплачував останній орендну плату за вказану земельну ділянку, і чи був розірваний вказаний договір із ОСОБА_2 .
Також позивач за первісним позовом не взяв до уваги те, що нерухоме майно ОСОБА_1 придбав 14.01.2016р., та не надав пояснень, на яких правових підставах, було укладено додаткову угоду від 25.11.2016. із громадянином України, ОСОБА_2 на вищевказану земельну ділянку, не надав копії договору оренди від 18.07.2013р. та додаткової угоди від 25.11.2016р., укладених із ОСОБА_2 , не звертався до ОСОБА_1 з пропозицією укласти договір оренди, тому йому невідомо чи припиненні договірні відносини між Жашківською міською радою Черкаської області та ОСОБА_2 . 
ОСОБА_1 не міг укласти другий договір на ту саму ділянку, поки не буде розірваний попередній договір, тому вимушено користувався проходом до своїх приміщень у формі сервітуту.

ІІ. Заяви, клопотання та процесуальні дії у справі. 

26.06.2025р. Жашківський районний суд Черкаської області ухвалив прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити спрощене позовне провадження з повідомленням, але без виклику сторін та без проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.
01.08.2025р.ОСОБА_1 подав відзив на позовну заяву та зустрічну позовну заяву до Жашківської міської ради про укладення договору оренди на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 , площею 0,6522 га, кадастровий номер 7120910100:02:002:0711.
01.08.2025р. від відповідача ОСОБА_1 надійшла заява із запереченням щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, в якій він просить постановити ухвалу про перехід до розгляду справи №693/910/25 за правилами загального позовного провадження відповідно до ч. 4 ст. 193 ЦПК України. 
05.08.2025р. представник первісного позивача подав відповідь на відзив.
13.08.2025р. відповідач за первісним позовом подав заперечення на відповідь на відзив.
25.08.2025р. судом постановлено ухвалу про перехід від розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до розгляду за правилами загального позовного провадження у цивільній справі за позовною заявою Жашківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати в сумі 144 144,91 грн. та призначено підготовче засідання.
30.10.2025р. від представника позивача за первісним позовом надійшла заява, в якій він просить розглянути справу без його участі за наявними матеріалами справи, позовні вимоги підтримує повністю та просить їх задовільнити. Зустрічний позов не визнав та вважає його таким, що не підлягає задоволенню.
05.11.2025р. ухвалою суду прийнято зустрічну позовну заяву та об`єднано з первісною позовною заявою. Підготовче засідання відкладено на іншу дату.
26.01.2026р. ухвалою суду закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду по суті.
16.03.2026р. від представника позивача за первісним позовом надійшла заява, в якій він просить розглянути справу без його участі за наявними матеріалами справи, позовні вимоги підтримує повністю та просить їх задовільнити. Зустрічний позов не визнав та вважає його таким, що не підлягає задоволенню.
16.03.2026р. відповідач за первісним позовом (позивач за зустрічним позовом) та його адвокати Судницин Ф.С. та Старунь С.В. подали заяву щодо обов`язкової участі у розгляді справи представника Жашківської міської ради.
19.05.2026р. від представника позивача за зустрічним позовом адвоката Судницина Ф.С. надійшли письмові пояснення, в яких він просить у задоволенні первісного позову відмовити та задовольнити зустрічний позов. Стягнути з первісного позивача на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 1211 грн. 20 коп.
У судове засідання 23.06.2026 р. учасники провадження не з`явилися.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Оскільки у судове засідання не з`явилися усі учасники справи, суд вважає за можливе здійснити судовий розгляд справи на підставі наявних у суду матеріалів.
Суд, повно та всебічно з`ясувавши обставини справи, проаналізувавши та оцінивши докази, які є у матеріалах справи,дійшов до висновку про задоволення первісної позовної заяви та залишення без задоволення зустрічної позовної заяви.

ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом.

Згідно з інформаційними довідками з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 21.01.2025р. №408810244, №408810379, №408810678, №408810613 (а.с.10-13), ОСОБА_1 є власником нерухомого майна, а саме: 
- нежитлової будівлі площею 306,8 кв.в., будівлі мебельного з прибудовою по АДРЕСА_1 ; 
- нежитлової будівлі площею 132,1 кв.м., будівлі кропорушки з s прибудовою, по АДРЕСА_1 ; 
- нежитлової будівлі площею 129 кв.м., будівлі олійні, по АДРЕСА_1 в;
- нежитлової будівлі площею 280,5 кв.м., будівлі бані, по АДРЕСА_1 .
Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав № 431068577 від 12.06.2025р., вищевказані нежитлові будівлі розташовані по АДРЕСА_1 на земельній ділянці, площею 0,6522га, кадастровий номер 7120910100:02:002:0711, яка є комунальною власністю Жашківської міської ради (а.с.14).
З витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку НВ-0001187722025 від 12.06.2025р. вбачається, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки, площею 0,6522га, кадастровий номер 7120910100:02:002:0711 станом на 12.03.2025р. складає 1137007,42 грн. Відомості про земельний сервітут, про оренду, суборенду відсутні (а.с.15-20).
З витягу № НВ-7100801622024 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 30.12.2024р. вбачається, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки кадастровий номер 7120910100:02:002:0711 становить 1015185,20 грн.
З витягу № НВ-7100318682025 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 12.03.2025р. вбачається, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки кадастровий номер 7120910100:02:002:0711 становить 1137007,42 грн.
Рішеннями Жашківської міської ради від 27.05.2021 № 9-22/VІІІ було затверджено ставки орендної плати за земельні ділянки комунальної власності у Жашківській міській територіальній громаді Черкаської області (а.с.23-32).
09.06.2025р. Фінансове управління Жашківської міської ради листом №71/02-16 міському голові Жашківської міської ради І. Цибровському повідомило, щовід громадянина ОСОБА_3 орендна плата з фізичних осіб за період з 01.04.2021 по 09.06.2025 року до бюджету Жашківської міської територіальної громади не надходила. У 2021 році надійшов земельний податок з фізичних осіб у сумі 20 223,80 грн, в тому числі: 22.06.2021 року - 19 828,80 грн та 23.06.2021 - 395,00 грн. З 24.06.2021 по 09.06.2025 року земельний податок з фізичних осіб більше не надходив до бюджету громади. Від громадянина ОСОБА_1 орендна плата та земельний податок з фізичних осіб за період з 01.04.2021 по 09.06.2025 року до бюджету Жашківської міської територіальної громади також не надходили (а.с.33).
25.03.2025р. рішенням Жашківської міської ради від № 74 було затверджено акт визначення розміру збитків, заподіяних внаслідок використання земельних ділянок без правовстановлюючих документів (а.с.35, 36).
11.04.2025р. за вих. №232/09-10 Жашківською міською радою направлено ОСОБА_1 лист, в якому повідомляється про завдані ним збитки в розмірі 144 144,91 грн. та прохання добровільно їх сплатити (а.с.36-38).
Згідно наданої позивачем за первісним позовом інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №437971653 від 04.08.2025р., вбачається, що на земельну ділянку площею 0,6522 га, кадастровий номер: 7120910100:02:002:0711 08.12.2014р. було зареєстроване інше речове право (номер запису: 7984912), а саме договір оренди вказаної земельної ділянки, орендар: ОСОБА_2 . Інше речове право припинено 15.12.2016р. на підставі додаткової угоди до договору оренди земельної ділянки від 18.07.2013р., серія та номер: 1, виданий 28.11.2016р., відомості внесені до реєстру 21.12.2016р.

IV. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

Відповідно до ст. 206 Земельного кодексу України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Пункт 14.1.147 ст. 14 Податкового кодексу України визначає, що плата за землю - це обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності.
Відповідно до ст. 269 Податкового кодексу України платниками плати за землю є: 
- платники земельного податку: власники земельних ділянок, земельних часток (паїв); землекористувачі, яким відповідно до закону надані у користування земельні ділянки державної та комунальної власності на правах постійного користування; 
- платники орендної плати - землекористувачі ділянок державної (орендарі) земельних ділянок державної та комунальної власності на умовах оренди. 
Стаття 270 Податкового кодексу України встановлює, що об`єктами оподаткування платою за землю є: 
270.1.1.1. земельні ділянки, які перебувають у власності; 
270.1.1.2. земельні частки (паї), які перебувають у власності; 
270.1.1.3. земельні ділянки державної та комунальної власності, які перебувають у володінні на праві постійного користування; 
270.1.2. об`єкти оподаткування орендною платою - земельні ділянки державної та комунальної власності, надані в користування на умовах оренди. 
За змістом земельні статей 122, 123, 124 Земельного кодексу України міські ради комунальної власності ділянки у власність або користування із земель відповідних територіальних Передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними статтею 122 Земельного укладення договору Кодексу, шляхом укладення договору оренди земельної оренди земельної ділянки чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки. 
Стаття 120 Земельного кодексу України врегульовує питання переходу права на земельну ділянку у разі набуття права власності, господарського відання, оперативного управління на об`єкт нерухомого майна (крім багатоквартирного будинку), об`єкт незавершеного будівництва, спеціального майнового права на об`єкт незавершеного будівництва, що розміщені на ній. 
Таким чином, після укладення договору купівлі-продажу нежитлових будівель і державної реєстрації нотаріусом прав власності на них у відповідача, як покупця, могло б виникнути право користування земельною ділянкою, на якій розташована вказана нежитлова будівля. Зважаючи на те, що нежитлова будівля не може бути відокремлена від земельної ділянки, на якій вона розташована, вказаними положеннями закону було врегульовано правовий режим нерухомого майна і правовий режим земельних ділянок, на яких воно розташовано (ст.120 Земельного кодексу України), а отже, користувач земельної ділянки зобов`язаний сплачувати за користування нею певну плату, що відповідає положенням статті 206 Земельного кодексу України, та оформити право користування земельною ділянкою.
Викладене узгоджується із правовим висновком, викладеним у постанові Верховного Суду від 27 липня 2022 року у справі № 644/3932/18-ц (провадження № 61-6606св20). Також Велика Палата Верховного Суду в постанові від 22 червня 2021 року у справі № 200/606/18 виклала правовий висновок про те, що принцип єдності юридичної долі земельної ділянки та розташованої на ній будівлі або споруди відомо ще за часів Давнього Риму (superficies solo cedit - будівництво приростає до землі). Цей принцип має фундаментальне значення та глибокий зміст, він передбачений як потребами обороту, так і загалом самої природою речей, невіддільністю об`єкта нерухомості від земельної ділянки, на якій він розташований. Нормальне господарське використання земельної ділянки без використання розташованих на ній об`єктів нерухомості неможливе, як і зворотна ситуація - будь-яке використання об`єктів нерухомості є одночасно і використанням земельної ділянки, на якій ці об`єкти розташовані.
Звідси власник нерухомого майна має право на користування земельною ділянкою, на якій воно розташоване. Ніхто, крім власника об`єкта нерухомості, не може претендувати на земельну ділянку, так як вона зайнята об`єктом нерухомого майна. 
У постанові Великої палати Верховного суду України від 20.11.2018 у №922/3412/17 викладено висновок про те, що до моменту оформлення власником об`єкта нерухомого майна права оренди земельної ділянки, на якій розташований цей об`єкт, відносини з фактичного користування земельною ділянкою без укладеного договору оренди та недоотримання її власником доходів у вигляді орендної плати є за своїм змістом кондикційними. 
Відповідно до ст. 1212 Цивільного кодексу України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала.
Аналогічні правові висновки викладено також у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13 лютого 2019 року у справі № 320/5877/17 та від 02.06.2020 року у справі №922/2417/19.
Частиною 1 ст. 93 Земельного кодексу України встановлено, що право оренди земельної ділянки – це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності. Землекористувачі зобов`язані своєчасно сплачувати орендну плату (п. «в» ч. 1 ст. 96 Земельного кодексу України). 
У разі надання земельної ділянки в оренду укладається договір оренди земельної ділянки, яким за положенням частини першої статті 21 Закону України "Про оренду землі" визначається орендна плата за землю як платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. При цьому орендна плата справляється у грошовій формі.
Згідно з частиною другою статті 21 Закону України "Про оренду землі" встановлюються розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю орендної плати за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України). 
Відповідно до пункту 287.1 статті 287 Податкового кодексу України власники землі та землекористувачі сплачують плату за землю з дня виникнення права власності або права користування земельною ділянкою. 
У пункті 289.1 статті 289 Податкового кодексу України передбачено, для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок.
Розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем земельних (власником) і орендарем (крім випадків консервації таких земельних ділянок або визнання земельних ділянок забрудненими (потенційно забрудненими) вибухонебезпечними предметами) - частина 288.4. ст. 288 Податкового кодексу України.
Розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу:
- не може бути меншою за розмір земельного податку: для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких проведено, у розмірі не більше 3 відсотків їх нормативної грошової оцінки, для земель загального користування - не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки; 
- не може перевищувати 12 відсотків нормативної грошової оцінки (частина 288.5 ст.288 Податкового кодексу України).
Таким чином єдиною формою здійснення плати за користування спірною земельною ділянкою для ОСОБА_1 , як землекористувача, могла бути орендна плата. Тому розмір безпідставно збережених коштів за користування спірною земельною ділянкою має визначатися як розмір неодержаної Жашківською міською радою орендної плати за землю.
Згідно з пунктом 3 частини першої статті 13 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності. 
Частиною другою статті 20 цього ж Закону визначено, що дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.
Відповідно до частини 289.2. ст. 289 Податкового кодексу України Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, за індексом споживчих цін за попередній рік щороку розраховує величину коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земель (Кі), на який індексується нормативна грошова оцінка земель і земельних ділянок, у тому числі право на які фізичні особи мають як власники земельних часток (паїв), на 1 січня поточного року. 
Коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель, зазначеної в технічній документації з нормативної грошової оцінки земель та земельних ділянок.
Таким чином, нормативна грошова оцінка земельної ділянки площею 0,6522 га кадастровий номер 7120910100:02:002:0711 по АДРЕСА_1 за 2022 - 2023 роки визначалася шляхом ділення значення діючої у 2024 році нормативної грошової оцінки на значення коефіцієнтів її індексації за відповідні роки.
Виходячи із вищезазначеного, розмір безпідставно збережених коштів ОСОБА_1 за використання земельної ділянки площею 0,6522 га кадастровий номер 7120910100:02:002:0711 по АДРЕСА_1 , яка є комунальною власністю Жашківської міської ради, у період з 14.01.2016 (момент набуття права власності на нерухоме майно) до 17.03.2025 року (момент проведення розрахунку втрат) розраховано Жашківською міською радою як розмір орендної плати за земельну ділянку комунальної власності у вигляді орендної плати за землю, який нараховується та сплачується за регульованою ціною, встановленою органом місцевого самоврядування. 
При цьому суд враховує, що відповідачем за первісним позовом не заявлено клопотання про застосування позовної давності.
У зв`язку із користуванням ОСОБА_1 вищевказаною земельною ділянкою без правовстановлюючих документів сума безпідставно збережених відповідачем коштів за період з 18.03.2022 по 17.03.2025р. становить 144 144, 91 грн., виходячи із розрахунку 5% (відсоткова ставка орендної плати), у тому числі: 1) за період з 18.03.2022 по 31.12.2022 - у розмірі 33 252, 15 грн,; 2) за період з 01.01.2023 по 31.12.2023 - у розмірі 48 296, 16 грн. 3) за період з 01.01.2024 по 31.12.2024 - у розмірі 50 759, 26 грн. 4) за період з 01.01.2025 по 17.03.2025 – у розмірі 11 837, 34 грн.
Отже, фактичний користувач земельної ділянки - ОСОБА_1 , який без достатньої правової підстави за рахунок власника земельної ділянки - Жашківської міської ради, зберіг у себе кошти, які мав сплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі частини першої ст. 1212 Цивільного кодексу України. 
Однак, у добровільному порядку ОСОБА_1 не сплатив завдані ним збиткиі на день розгляду справи в суді сума завданих ним збитки становить 144 144, 91 грн. 
Відповідач за первісним позовом (позивач за зустрічним позовом) у відзиві на позовну заяву, запереченнях на відповідь на відзив та у зустрічному позові заперечував щодо стягнення з нього збитків в розмірі 144 144, 91 грн., посилаючись на неможливість укласти договір оренди вищевказаної земельної ділянки у зв`язку з існування зареєстрованого на цю ж земельну ділянку іншого речового права, а саме не розірваного договору оренди земельної ділянки з попереднім власником – ОСОБА_2 та неодноразове усне звернення до Жашківської міської ради з метою врегулювання питання щодо укладення договору оренди на вищевказану земельну ділянку, але Жашківська міська рада відмовляла укладати договір оренди з ним, посилаючись на те, що не розірваний договір оренди цієї земельної ділянки із попереднім власником, який орендував земельну ділянку і в якого він купив у 2016 році вищевказані приміщення, але при цьому не надав суду будь-яких доказів на підтвердження вказаних обставин.
Разом з тим, на спростування вищевказаного позивачем за первісним позовом надано інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №437971653 від 04.08.2025р., з якої вбачається, що на земельну ділянку площею 0,6522 га, кадастровий номер: 7120910100:02:002:0711 08.12.2014р. було зареєстроване інше речове право (номер запису: 7984912), а саме договір оренди вказаної земельної ділянки, орендар: ОСОБА_2 . Інше речове право припинено 15.12.2016р. на підставі додаткової угоди до договору оренди земельної ділянки від 18.07.2013р., серія та номер: 1, виданий 28.11.2016р., відомості внесені до реєстру 21.12.2016р.
Позивач за зустрічним позовом запропонував суду дослідити оригінал договору оренди та додаткову угоду, укладені між Жашківською міською радою та ОСОБА_2 , проте вказані документи не надав, доказів, що він намагався отримати документи, не надав, клопотання про витребування не заявляв.
Щодо твердження відповідача за первісним позовом – «він вимушено користувався проходом до своїх приміщень у формі сервітуту» слід зауважити, що відповідно до витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку НВ-0001187722025 від 12.06.2025р. вбачається, що відомості про земельний сервітут, про оренду, суборенду відсутні (а.с.15).
Щодо обов`язкового укладення договору оренди у письмові формі, слід зазначити наступне.
Частиною 2 ст. 120 Земельного кодексу України визначала - якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були в попереднього землекористувача. Але оскільки саме процедура переходу не була виписана законодавчо, то на практиці надавався пріоритет ст. 125 Земельного кодексу України, згідно з якою право оренди виникає з моменту його державної реєстрації, та ч. 1 ст. 116 Земельного кодексу України, відповідно до якої громадяни та юридичні - особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону. Цей порядок було закріплено тогочасною судовою практикою, зокрема у Постанові пленуму Вищого господарсього суду України від 17.05.2011 №6 «Про деякі питання практики розгляду справ у спорах, що виникають із земельних відносин».
Таким чином, станом на дату набуття права користування нерухомим майном до відповідача - ОСОБА_1 перейшло і право користування земельною ділянкою, і такий перехід мав бути належним чином оформлений, а саме шляхом укладення між сторонами договору оренди земельної ділянки.
Що стосується твердження відповідача за первісним позовом щодо невірності обрахунку нормативної грошової оцінки, суд зазначає, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки визначається в порядку, встановленому відповідно до Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 23 березня 1995 р. № 213 (далі - Методика), тобто на підставі розробленої Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель і обраховується не Жашківською міською радою. 
Відповідно до вищевказаної Методики, Витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок оформляється і видається автоматично в електронній формі з використанням програмного забезпечення Державного земельного кадастру, що виключає можливість невірного її обрахунку міською радою.
Відповідач не зазначив, що саме невірно обрахував позивач, не надав альтернативний розрахунок, лише зазначив про свою незгоду із розрахунком.
Тому, враховуючи вищевказані норми, суд погоджується з обрахунком нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки, застосованим та наданим первісним позивачем.
Щодо неправильності застосування ст. 1212 Цивільного кодексу України та невірно обраного способу захисту первісним позивачем слід зазначити, що предметом позову є безпідставне збереження коштів орендної плати, які належать власнику земельної ділянки за її використання, а не позбавлення відповідача за первісним позовом права власності на нерухоме майно. Тому обраний спосіб захисту є правильним і відповідає нормам чинного законодавства.
Таким чином, Жашківська міська рада правомірно вимагає не відшкодування шкоди (збитків), а саме стягнення безпідставно збережених коштів в сумі 144 144, 91 грн у вигляді недоотриманої орендної плати.
В свою чергу, у зустрічному позові відповідач за первісним позовом просить зобов`язати Жашківську міську раду укласти договір оренди на вищезазначену земельну ділянку.
Як підставу для своїх вимог зазначає, що неодноразово усно звертався до Жашківської міської ради з метою врегулювання вказаного питання. Жодних доказів звернень до позовної заяви не надав. Клопотання про виклик свідків, витребування доказів, відсутні.
Заяву щодо обов`язкової участі представника позивача за первісним позовом, суд вважає необґрунтованою та скерованою на затягування розгляду справи, оскільки відповідач за первісним позовом не скористався можливістю поставити в першій заяві по суті справи, що ним подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи, як це передбачено ст. 93 ЦПК, не з`являвся та не мав наміру з`являтися до суду, про що свідчать письмові пояснення, лише запропонував суду надати можливість представнику Жашківської міській ради надати пояснення.
Частинами 3, 4 ст. 12 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Згідно статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. 
За приписами ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.
У відповідності до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Згідно частин 1, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Проаналізувавши та оцінивши наявні у матеріалах докази, суд дійшов висновку, що первісні позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню у повному обсязі. Зустрічні позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

V. Розподіл судових витрат.

Відповідно ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються:
1) у разі задоволення позову - на відповідача;
2) у разі відмови в позові - на позивача;
3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
При зверненні до суду з позовною заявою позивачем був сплачений судовий збір в сумі 3028 грн. 20 коп., що підтверджується платіжною інструкцією № 369 від 17.06.2025р.
Оскільки позовні вимоги задоволено повністю, сума сплаченого судового підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.
Судовий збір, сплачений при поданні зустрічного позову, покладається на позивача за зустрічним позовом.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 258, 259, 263, 265, 268, 272-273, 275, 279, 354 ЦПК України,суд
УХВАЛИВ:

Позовні вимоги Жашківської міської ради Черкаської області до Жашківської міської ради Черкаської області до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати в сумі 144 144,91 грн. – задовольнити повністю. 
Стягнути із ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 ) на користь Жашківської міської ради Черкаської області (ЄРДПОУ: 36000377, на розрахунковий рахунок UA938999980314080611000023627, призначення платежу: 24062200, одержувач: ГУК у Черкаській області/тг м. Жашків/24062200, банк: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, Код отримувача: 37930566) безпідставно збережені кошти у розмірі неотриманої орендної плати в сумі 144 144 (сто сорок чотири тисячі сто сорок чотири) гривні 91 копійку.
Стягнути із ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 ) на користь Жашківської міської ради Черкаської області (ЄРДПОУ: 36000377, на розрахунковий рахунок UA818201720344220002000022243, банк: ДКСУ м. Київ, отримувач: виконавчий комітет Жашківської міської ради, код: 04060826) суму сплаченого судового збору при поданні позовної заяви до суду в розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) гривень 00 копійок.
У задоволенні зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до Жашківської міської ради про укладення договору оренди на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 , площею 0,6522 га, кадастровий номер 7120910100:02:002:0711 - відмовити.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення на надсилається протягом двох днів з дня його складання у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення – якщо така адреса відсутня.
Рішення складено 01.07.2026р.

Головуючий: Ю. Д. Коцюбинська