Справа № 636/5979/25
Провадження №1-кп/638/1224/26

В И Р О К
 
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

 
05 червня 2026 року Шевченківський районний суд м. Харкова в складі :
головуючого судді ОСОБА_1 
при секретарі: ОСОБА_2 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові кримінальне провадження №12024226290000363 від 15.11.2024 у відношенні :
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народженого у селищі Печеніги Печенізького району Харківської області, громадянина України, українця, з вищою освітою, одруженого, військовозобов`язаного, працюючого слюсарем механоскладальних робіт ДП «ХКБМ імені О.О.Морозова», раніше не судимого, який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,
обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення-кримінального проступку, передбаченого ст. 249 ч. 1 КК України, -
за участю :
прокурора ОСОБА_4 
представника потерпілого ОСОБА_5 
захисника ОСОБА_6 
підсудного ОСОБА_3 

В С Т А Н О В И В :

Підсудний ОСОБА_3 не раніше 13 листопада 2024 року, більш точний проміжок часу під час досудового розслідування та судового провадження встановити не виявилось можливим, маючи умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом, з корисливою метою, розуміючи протиправний характер своїх дій з метою здійснення незаконного вилову риби для власного вживання, заздалегідь підготувавшись, взяв гумовий човен торгівельної марки «Grif Boat» з дерев`яною дошкою та дерев`яними веслами, ножний насос для надування човна, риболовну сітку та прибув на відкриту ділянку місцевості, розташовану біля Печенізького водосховища поблизу селища Печеніги Чугуївського району Харківської області, за координатами GPS: широта 49,9130344, довгота 36,9379207.
Продовжуючи реалізацію свого умислу та використовуючи вищезазначені засоби, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння та передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки, підсудний ОСОБА_3 встановив заборонене знаряддя лову у воду Печенізького водосховища, після чого покинув зазначену територію водосховища. 
Далі, продовжуючи реалізацію свого протиправного наміру, підсудний ОСОБА_3 14 листопада 2024 року, близько 15 години 30 хвилин прибув на вищевказане місце та з використанням гумового човна дістав з води Печенізького водосховища раніше встановлене ним заборонене знаряддя лову, а саме сітку, в якій містилася свіжовиловлена жива риба в кількості 480 штуки, а саме риба наступних видів: плітка - 382 штук, судак - 1 штука, окунь - 6 штук, плоскирка - 91 штук, загальною вагою 77 кілограм 410 грам, яку підсудний ОСОБА_3 помістив у гумовий човен та направився до берега водосховища, чим обернув незаконно виловлену рибу на свою користь, таким чином заподіяв довкіллю (водному об`єкту) істотну шкоду за ознакою добування великої кількості риби, тим самим здійснив незаконне вилучення без передбаченого дозволу водних живих ресурсів, а саме риби вищезазначених видів та кількості, матеріальна шкода заподіяна підсудним ОСОБА_3 внаслідок незаконного видобування водних біоресурсів складає 762331 гривен.
Після чого, на березі Печенізького водосховища, підсудний ОСОБА_3 разом з незаконно виловленою рибою був виявлений співробітниками Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області, які вилучили у останнього знаряддя лову та незаконно виловлену рибу.
При цьому, підсудний ОСОБА_3 , під час вчинення вищезазначених умисних, протиправних дії порушив приписи п. 4.5 «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 № 19 та зареєстрованих 28.04.1999 в Міністерстві юстиції України за № 269/3562, відповідно до якого забороняється лов риби за допомогою сіткоснастевих знарядь лову, а також приписи ст. 27 Закону України «Про тваринний світ», відповідно до яких, у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування, та приписи підпункту 12 п. 11 «Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства», відповідно до яких, під час здійснення любительського і спортивного рибальства забороняється вивезення (винесення) риби, раків та інших водних живих ресурсів у кількості, що перевищує добову норму лову (добування), або заборонених до лову (добування) правилами рибальства.
У судовому засіданні підсудний ОСОБА_3 свою вину у вчиненні кримінального правопорушення-кримінального проступку, передбаченого ст. 249 ч. 1 КК України не визнав, наголошуючи на тому, що інкримінованого кримінального правопорушення не вчиняв. При цьому, підсудний ОСОБА_3 показав, що дійсно 14.11.2024, близько 14-15 години прибув на мотоциклі без коляски до Печенізького водосховища, з метою придбати сміття біля дачного будинку, розташованого неподалік від водосховища. У той день йшов сніг, мотоцикл він залишив в лісі неподалік, а сам пішов до будиночка, а потім спустився до води по крутому схилу та почав збирати сміття та складати його до купи. Крім нього, інших сторонніх осіб на березі водосховища не було, гумового човна він на березі не бачив. В цей час до нього підійшли співробітники поліції, які зазначили, що він здійснював незаконних вилов риби сітками з використанням гумового човна. Після чого йому показали пришвартований до берега гумовий човен в якому була сумка з сітками та свіжою рибою. Він заперечував належність йому риби та знарядь лову. Однак співробітники поліції викликали СОГ, в його присутності перерахували та зважили рибу, слідча дія фіксувалася на видеокамеру, складався протокол, який йому був оголошений та в якому він відмовився ставити свій підпис, також йому були роз`яснені його права та обов`язки. Огляд місця події тривав значний проміжок часу. У той час на березі та близько на воді будь-яких інших осіб та човнів не було. Після складенняя протоколу огляду він поїхав додому. Наскільки він пам`ятає 13.11.2024 та 14.11.2024 він не працював, так як у нього були вихідні. Чому співробітники поліції стверджують, що саме він здійснював незаконний вилов риби він пояснити не може. Вказаного кримінального правопорушення він не вчиняв, свою провину не визнає, а тому також не визнає цивільний позов. 
Незважаючи на не визнання підсудним ОСОБА_3 своєї вини, у вчиненні кримінального правопорушення-кримінального проступку, передбаченого ст. 249 ч. 1 КК України, його винуватість у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення доведена доказами і ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному з`ясуванні всіх обставин справи в їх сукупності.
У судовому засіданні представник потерпілого Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області ОСОБА_5 показав, що станом на листопад 2024 року він працював головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль», раніше підсудний ОСОБА_3 йому відомий не був. 14.11.2014 надійшло повідомлення від співробітників поліції про затримання ОСОБА_3 на березі Печенізького водосховища під час незаконного вилову риби. Після 16:00 годин вказаного дня, він прибув до Печенізького водосховища де знаходися ОСОБА_3 разом з співробітниками поліції. На березі був гумовий човен, сумка з сітками в яких була свіжовиловлена риба, яка була ще жива, а у лісі був схований мотоцикл. Він зі співробітниками поліції порахували рибу по видам, кількості та вазі, про що було зазначено в протоколі. Вказана слідча дія, крім того фіксувалася засобами відео-фіксації. Риба та знаряддя лову було вилучено. Крім ОСОБА_3 на березі, який вони оглянули на відстані близько одного кілометру, на воді та розташованому поряд лісі, будь-яких інших людей, плавзасобів, знарядь лову та транспортних засобів не було. На снігу була лише колія від мотоциклу ОСОБА_3 ОСОБА_3 заперечував вилов риби та належність йому знарядь лову, зазначивши, що він на березі збирав сміття, однак при ньому не було відповідних засобів для збору, а також зібраного сміття. А тому, хоча він і не був безпосереднім очевидцем вилову риби, на його переконання лише ОСОБА_3 міг це зробити. У подальшому був проведений розрахунок шкоди, завданої ОСОБА_3 незаконним виловом риби, за відповідною методикою встановлення розміру шкоди, а тому він підтримує заявлені позовні вимоги до ОСОБА_3 на загальну суму 762331 гривні. 
У судовому засіданні свідок ОСОБА_7 показав, що станом на листопад 2024 року він працював інспектором водної поліції Чугуївського РУП ГУНП в Х/О, раніше підсудний ОСОБА_3 йому відомий не був. 14.11.2014 він разом з колегами ОСОБА_8 та ОСОБА_9 здійснював патрулювання в районі Печенізького водосховища. Під час патрулювання, в лісі вони побачили прихований мотоцикл з коляскою, на снігу була лише колія від мотоциклу, від якого був ланцюг слідів ніг в сторону спуску крутого до водосховища. Вони по слідах спустилися вниз до води де побачили що до берега пливе гумовий човен в якому перебуває один чоловік. Цей човен був постійно у полі їх зору, інших човнів на воді та людей на березі не було. Коли вони спустилися до води, то човен вже пришвартувався, в човні був ОСОБА_3 , саме який і приплив на вказаному човні. В човні був мішок з рибальською сіткою в якою було багато ще живої спійманої риби. ОСОБА_3 заперечував вилов риби та належність йому знарядь лову, зазначивши, що він на березі збирав сміття, однак при ньому не було відповідних засобів для збору, а також зібраного сміття. Вони викликали інспектора з охорони біоресурсів та слідчо-оперативну групу, які порахували рибу по видам, кількості та вазі, про що було зазначено в протоколі. Вказана слідча дія, крім того фіксувалася засобами відео-фіксації. Риба та знаряддя лову було вилучено. Крім ОСОБА_3 на березі, який співробітники поліції оглянули на значній відстані, на воді та розташованому поряд лісі, будь-яких інших людей, плавзасобів, знарядь лову та транспортних засобів не було. Він достеменно бачив, що саме ОСОБА_3 керував човном з знаряддям лову та рибою, так як він його добре розгледів. 
У судовому засіданні свідок ОСОБА_8 показала, що станом на листопад 2024 року вона працювала інспектором водної поліції Чугуївського РУП ГУНП в Х/О, раніше підсудний ОСОБА_3 її відомий не був. 14.11.2014 вона разом з колегами ОСОБА_7 та ОСОБА_9 здійснював патрулювання в районі Печенізького водосховища. Щодо обставин та подій, які відбулися 14.11.2024 під час патрулювання території водосховища, свідок ОСОБА_8 надала показання, аналогічні показанням свідка ОСОБА_7 . При цьому свідок ОСОБА_8 наголошувала на тому, що при вищезазначених обставинах саме ОСОБА_3 керував гумовим човном та здійснив незаконний вилов риби, так як на воді та на березі крім нього будь-кого з інших осіб не було, це було встановлено під час здійсненого ними огляду берегу водосховища. Також не виявлено на березі будь-якого сміття, на наявність якого посилався ОСОБА_3 . Коли плив човен вона не розгледіла обличчя чоловіка, однак на ньому була така сама куртка з кольоровими вставками, яка була вдягнута на ОСОБА_3 , а враховуючи, що на воді та березі будь-яких інших осіб не було, і всі події відбувалися у незначний проміжок часу, то незаконний вилов риби вчинив саме ОСОБА_3 . 
У судовому засіданні свідок ОСОБА_9 показав, що станом на листопад 2024 року він працював інспектором водної поліції Чугуївського РУП ГУНП в Х/О, раніше підсудний ОСОБА_3 йому відомий не був. 14.11.2014 він разом з колегами ОСОБА_7 та ОСОБА_8 здійснював патрулювання в районі Печенізького водосховища. Щодо обставин та подій, які відбулися 14.11.2024 під час патрулювання території водосховища, свідок ОСОБА_9 надав показання, аналогічні показанням свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . При цьому свідок ОСОБА_9 наголошував на тому, що при вищезазначених обставинах саме ОСОБА_3 керував гумовим човном та здійснив незаконний вилов риби, так як на воді та на березі крім нього будь-кого з інших осіб не було, це було встановлено під час здійсненого ними огляду берегу водосховища. Також не виявлено на березі будь-якого сміття, на наявність якого посилався ОСОБА_3 . Коли ОСОБА_3 плив на човні, він постійно перебував у полі його зору, він добре розгледів, що це саме ОСОБА_3 гребе веслами човна, виймає з води сітку та саме він пришвартувався до берега, а враховуючи, що на воді та березі будь-яких інших осіб не було, і всі події відбувалися у незначний проміжок часу, то незаконний вилов риби вчинив саме ОСОБА_3 . Човен з ОСОБА_3 пришвартувався до берега саме напроти крутого спуску до водосховища, іншим шляхом на цій дільниці до води спуститися неможливо, про цей спуск було відомо лише місцевим мешканцям, так як найближчий населений пункт перебуває на відставні близько 6-7 кілометрів від цього спуску. Після проведення необхідних слідчих дій, ОСОБА_3 з місця їх проведення поїхав на мотоциклі, який вони перед цим виявили в лісі. 
Також, вина підсудного ОСОБА_3 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення-кримінального проступку, передбаченого ст. 249 ч. 1 КК України, підтверджується наступними дослідженими у судовому засіданні доказами:
- рапортом помічника чергового Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області від 14.11.2024, відповідно до якого 14.11.2024 об 17:05 годині зі служби 102 надійшло повідомлення про те, що інспекторами водної поліції Чугуївського РУП ГУНП в Х/О 
на території Печенізького водосховища поблизу селища Печеніги Чугуївського району Харківської області, було виявлено підсудного ОСОБА_3 , який займався незаконним виловом риби за допомогою сіток. (а.с. 89);
- рапортом інспектора з ГПП СПД на воді Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області ст. лейтенанта поліції ОСОБА_8 , відповідно до якого 14.11.2024 об 15:30 годині під час патрулювання в районі Печенізького водосховища було виявлено підсудного ОСОБА_3 , який займався незаконним виловом риби за допомогою сіток, з використанням гумового човна. (а.с. 90);
- протоколом огляду місця події від 14.11.2024 та додатком до протоколу огляду місця події - фототаблицею, який фіксувався на відповідний електронний флеш-носій та інформація з якого була відтворена та досліджена у судовому засіданні, відповідно до яких в результаті огляду ділянки місцевості розташованої біля Печенізького водосховища поблизу селища Печеніги Чугуївського району Харківської області, на березі водосховища був виявлений гумовий човен ТМ «Grif Boat»з дерев`яною дошкою, ножним насосом та веслами, поряд з яким перебував підсудний ОСОБА_3 . У човні була виявлена сумка в якої знаходилася рибальська сітка в якій містилася свіжовиловлена жива риба в кількості 480 штук, а саме риба наступних видів: плітка - 382 штук, судак - 1 штука, окунь - 6 штук, плоскирка - 91 штук, загальною вагою 77 кілограм 410 грам. Вказана риба була ретельно перерахована по видам, також був визначена її вага з використанням електронних ваг, також було визначено розмір та властивості вилученої рибальської сітки – довжина 91 метр, про що свідчить відповідний відеозапис послідовного фіксування зазначених дій. 
При цьому, в дослідженого відеозапису фіксування огляду місця події вбачається, що крім підсудного ОСОБА_3 та співробітників поліції на березі водосховища відсутні будь- які інші сторонні особи. Також, вказана слідча дія фіксувалася шляхом складення відповідного протоколу, після складення якого його було оголошено підсудному ОСОБА_3 який відмовився посвідчувати його своїм підписом. (а.с.а.с. 91-95, 98, 99-102); 
- протоколом огляду технічного носія на який здійснювалася фіксація огляду місця події, який мав місце 14.11.2024 на ділянці місцевості розташованої біля Печенізького водосховища поблизу селища Печеніги Чугуївського району Харківської області та під час якого був виявлений підсудний ОСОБА_3 безпосередньо після вчинення ним незаконного лову риби з використанням відповідних знарядь вчиненого кримінального правопорушення. (а.с.а.с. 96-97, 98);
Підсудний ОСОБА_3 у судовому засіданні зазначив, що дійсно за його участі проводився вищезазначений огляд місця події, під час якого були проведені відповідні слідчі дії, вилучений гумовий човен з дошкою та веслами, заміряна довжина рибальської сітки, перелічена риба, визначена її вага. Всі зазначені події відбувалися за його присутності та відображені об`єктивно. Однак вилучене майно йому не належить, про він зазначав під час огляду місця події. 
- постановою про визнання та долучення до матеріалів кримінального провадження речових доказів від 15.11.2024, відповідно до якої, виявлені та вилучені 14.11.2024 під час огляду місця події - ділянки місцевості розташованої біля Печенізького водосховища поблизу селища Печеніги Чугуївського району Харківської області, знаряддя незаконного лову риби: гумовий човен ТМ «Grif Boat» з дерев`яною дошкою та дерев`яними веслами, ножний насос для надування човну, риболовна сітка та незаконно здобута підсудним ОСОБА_3 риба, були визнані речовими доказами, долучені до матеріалів кримінального провадження та передані на відповідальне зберігання до визначених установ. (а.с.а.с. 104-105, 106, 112, 113);
- описом-оцінкою знарядь лову, іншого рибальського майна, плавучих та інших транспортних засобів, виявлених у підсудного ОСОБА_3 , приймальним актом та актом приймання-передачі водних біоресурсів на відповідальне зберігання від 14.11.2024, складених уповноваженою особою Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області (Харківський рибоохоронний патруль), відповідно до яких вилучені 14.11.2024 під час огляду місця події - ділянки місцевості розташованої біля Печенізького водосховища поблизу селища Печеніги Чугуївського району Харківської області, знаряддя незаконного лову риби: гумовий човен ТМ «Grif Boat» з дерев`яною дошкою та дерев`яними веслами, ножний насос для надування човну, риболовна сітка та незаконно здобута підсудним ОСОБА_3 риба, у зазначеної кількості, асортименті та відповідною вагою, були прийняті на відповідальне зберігання, (а.с.а.с. 112, 113);
- розрахунком матеріальної шкоди завданої підсудним ОСОБА_3 внаслідок незаконного добування (вилову) водних біоресурсів, складеним уповноваженою особою Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області (Харківський рибоохоронний патруль), відповідно до якого сума збитків від незаконного лову підсудним ОСОБА_3 риби в кількості 480 штук, а саме риба наступних видів: плітка - 382 штук, судак - 1 штука, окунь - 6 штук, плоскирка - 91 штук, становить 762331 гривни. (а.с. 114);
- висновком судової інженерно-екологічної та економічної експертизи №970/971 від 18.06.2025, відповідно до якого внаслідок вилову підсудним ОСОБА_3 водних біоресурсів (риби) у кількості 480 штук, загальною вагою 77,410 кілограм, що мав місце 14.11.2024 в Печенізькому водосховищі Чугуївського району, Харківської області, довкіллю (водному об`єкту) було заподіяно істотну шкоду за однакою добування великої кількості риби. Розрахунок матеріальної шкоди від 14.11.2024, заподіяної внаслідок незаконного видобування водних біоресурсів, а саме: судак - 1 екземпляр, окунь – 6 екземплярів, плоскирка - 91 екземпляр, плітка - 382 екземпляр, складений та підписаний від імені заступника начальника відділу охорони водних біоресурсів Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області (Харківський рибоохоронний патруль), арифметично підтверджується на загальну суму 762331 гривни. (а.с.а.с. 117-132).
Судом зазначається, що відповідно до п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України №17 від 10.12.2004 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля», відповідальність за кримінальне правопорушення, передбачене ст. 249 КК України настає лише за умови, що діями винної особи заподіяно істотну шкоду. На те, що шкода є істотною, можуть вказувати, зокрема, такі дані: знищення нерестовищ риби; вилов риби в період 
нересту, нечисленних її видів або тих, у відтворенні яких є труднощі; добування великої кількості риби, водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено; тощо.
Істотність спричиненої кримінальним правопорушенням шкоди підтверджується вказаним вище висновком судової експертизи, за однакою добування великої кількості риби. В цьому контексті суд звертає увагу, що виходячи із положень ст. 249 КК України, питання про те, чи є шкода, заподіяна незаконним водним добувним промислом, істотною, потрібно у кожному конкретному випадку враховувати кількість, вартість та екологічну цінність здобутих або знищених водних біоресурсів.
Під час експертного дослідження експертом були враховані всі обставини зазначеного кримінального провадження, які мали значення для надання експертного висновку, проведені дослідження по кожному з поставлених на вирішення експертизи питань, приведено змістовне обґрунтування експертного висновку по кожному з питань з посиланням на відповідну нормативно-правову базу, у тому числі і щодо визначення заподіяння протиправними діями підсудного ОСОБА_3 істотної шкоди довкіллю (водному об`єкту). При цьому, судом зазначається, що для встановлення наявності істотної шкоди довкіллю, не має правового значення вага незаконно добутої риби, так як вказаний показник не враховується, а в даному випадку істотність шкоди довкіллю експертом визначена за однакою добування підсудним ОСОБА_3 великої кількості риби - 480 екземплярів. 
Так, відповідно до приписів ч. 1 ст. 249 КК України передбачена кримінальна відповідальність за незаконне зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду.
Об`єкт кримінального правопорушення - встановлений порядок раціонального використання, охорони і відтворення риб та інших об`єктів водної фауни як важливої складової частини навколишнього природного середовища. Злочин є закінченим з моменту спричинення істотної шкоди, що є однією з ознак об`єктивної сторони злочину. Визначаючи розмір шкоди, заподіяної водній фауні, слід керуватись спеціальними таксами, визначеними Кабінетом Міністрів України.
З огляду на викладене, суд не приймає до уваги твердження сторони захисту з приводу того, що матеріалами провадження не доведено наявність істотної шкоди спричиненої кримінальним правопорушенням.
Суд не приймає до уваги твердження сторони захисту з приводу того, що при вищезазначених обставинах підсудний ОСОБА_3 інкримінованого йому кримінального правопорушення не вчиняв, лов риби сіткою з використанням гумового човна не здійснював, так як 14 листопада 2024 року прибув та перебував на березі Печенізького водосховища лише з метою здійснення прибирання берегової ліній водойми від сміття, та вважає їх хибними, а тому розцінює їх критично, як спосіб захисту від пред`явленого обвинувачення та висунутих позовних вимог з наступних підстав.
Чинний КПК України не містить заборони щодо встановлення тих чи інших обставин чи елементів складу кримінального правопорушення на підставі сукупності непрямих доказів (стосовно цього елемента доказування), які хоча й безпосередньо не вказують на відповідну обставину чи елемент складу злочину, але підтверджують її поза розумним сумнівом на основі логічного аналізу їх сукупності та взаємозв`язку (постанова ВС від 23.09.2020 у справі №712/7368/13-к).
Навпаки, приписи ст. 94 КПК України визначають, що суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює не тільки кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, але й сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Доказування об`єктивної та суб`єктивної сторони відповідного кримінального правопорушення досить часто ґрунтується не на основі одного чи кількох прямих доказів, а на аналізі саме сукупності всіх доказів, які вказують на характер дій підсудного, спосіб вчинення суспільно небезпечного діяння, обстановку, в якій діяла відповідна особа, тощо, на підставі чого й робиться висновок про доведеність поза розумним сумнівом або недоведеність (згідно з цим стандартом доказування), зокрема таких елементів суб`єктивної сторони кримінального правопорушення, як прямого умислу та того чи іншого мотиву.
Суд зазначає, що у судовому засіданні доведена вина підсудного ОСОБА_3 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, яка підтверджується об`єктивно з`ясованими судом обставинами вчинення кримінального правопорушення, які підтверджено доказами, дослідженими під час судового розгляду й оціненими згідно з положеннями ст. 94 КПК України, а саме : показаннями представника потерпілого ОСОБА_5 , безпосередніх очевидців вчинення підсудним ОСОБА_3 протиправних дій, показаннями свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , дослідженими у судовому засіданні вищезазначеними письмовими доказами, зокрема: протоколом огляду місця подій та додатком до протоколу огляду місця події – фототаблицею, проведення якого фіксувалося на відповідний технічний засіб, інформація з якого була відтворена та досліджена у судовому засіданні, описом-оцінкою знарядь лову, виловленої риби, приймальним актом вилученого зазначеного майна, розрахунком матеріальної шкоди внаслідок незаконного лову риби, висновком судової інженерно-екологічної та економічної експертизи №970/971, тощо. 
Суд визнає показання представника потерпілого ОСОБА_5 та свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 послідовними й такими, що не містять істотних суперечностей, узгоджуються між собою та іншими доказами, а тому, підстав не довіряти їм суд не вбачає. Незначні суперечності в показаннях представника потерпілого та свідків, не є суттєвими та такими, що спростовують висунуте підсудному ОСОБА_3 обвинувачення. Вказані незначні суперечності на переконання суду є наслідком того, що від зазначених подій по теперішній час спив значний проміжок часу, а тому представник потерпілого та свідки могли забуть деталі вказаних подій. 
Окрім того, у судовому засіданні встановлено, що будь-яких відносин, в тому числі і неприязних, між представником потерпілого ОСОБА_5 , свідкамми ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та підсудним ОСОБА_3 до вчинення ним вказаного кримінального правопорушення-кримінального проступку та на теперішній час не було, що свідчить про відсутність у представника потерпілого та свідків підстав для наклепу на підсудного.
Будь-яких даних, які б достеменно свідчили про те, що підсудний ОСОБА_3 не причетний до вчинення інкримінованого йому кримінального проступку, досліджені у судовому засіданні матеріали кримінального провадження не містять, стороною захисту також не надано суду, доказів на спростування висунутого підсудному ОСОБА_3 обвинувачення. 
Судом зазначається, що при вирішенні питання про достатність встановлених під час судового розгляду доказів для визнання особи винуватою суд має керуватися стандартом доведення, визначеним приписами ч.ч. 2, 4 ст. 17 КПК України.
Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкримінований злочин був вчинений і обвинувачений є винним у вчиненні цього злочину.
Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння: як ті, що утворюють об`єктивну сторону діяння, так і ті, що визначають його суб`єктивну сторону. Зокрема, у справах, в яких наявність, спрямованість та/або характер умислу має значення для правової кваліфікації діяння, суд у своєму рішення повинен пояснити, яким чином встановлені ним обставини справи доводять наявність умислу саме такого характеру, який є необхідним елементом складу злочину, і виключають можливу відсутність умислу або інший характер або спрямованість умислу.
Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами обвинувачення і захисту допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій. Обов`язок всебічного і неупередженого дослідження судом усіх обставин справи у цьому контексті означає, що для того, щоб визнати винуватість доведеною поза розумним сумнівом, версія обвинувачення має пояснювати всі встановлені судом обставини, що мають відношення до події, яка є предметом судового розгляду. Суд не може залишити без уваги ту частину доказів та встановлених на їх підставі обставин лише з тієї причини, що вони суперечать версії обвинувачення. Наявність таких обставин, яким версія обвинувачення не може надати розумного пояснення або які свідчать про можливість іншої версії інкримінованої події, є підставою для розумного сумніву в доведеності вини особи.
З іншого боку, для дотримання стандарту доведення поза розумним сумнівом недостатньо, щоб версія обвинувачення була лише більш вірогідною за версію захисту. Законодавець вимагає, щоб будь-який обґрунтований сумнів у тій версії події, яку надало обвинувачення, був спростований фактами, встановленими на підставі допустимих доказів, і єдина версія, якою розумна і безстороння людина може пояснити всю сукупність фактів, установлених у суді, - є та версія подій, яка дає підстави для визнання особи винною за пред`явленим обвинуваченням ( постанови ВС від 04.07.2018 у справі № 688/788/15-к, від 08.10.2019 у справі № 195/1563/16-к, від 21.01.2020 у справі № 754/17019/17, від 16.09.2020 у справі № 760/23459/17 та ін.).
Під час судового розгляду кримінального провадження у відношенні підсудного ОСОБА_3 , судом належним чином перевірені як версія сторони обвинувачення, так і версія сторони захисту. 
При цьому, на переконання суду, версія сторони захисту не була підтверджена жодними об`єктивними даними, яких би було достатньо для розумного сумніву у винуватості підсудного ОСОБА_3 у світлі встановлених судом обставин вчинення інкримінованого йому злочину.
Таким чином, посилання сторони захисту на зазначені обставини судом розцінюються критично, як спосіб захисту підсудного ОСОБА_3 від пред`явленого обвинувачення у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення-кримінального проступку, з метою уникнення кримінальної відповідальності за скоєне, а також приймаючи до уваги значний розмір заподіяної протиправними діями підсудного ОСОБА_3 матеріально школи та наявності цивільного позову - як спосіб уникнення від цивільно-правової відповідальності за скоєне, а тому не приймаються до уваги та вважаються такими, що не відповідають дослідженим у судовому засіданні доказам.
Судом під час судового розгляду кримінального провадження, не встановлена недопустимість досліджених у судовому засіданні доказів, а також процесуальних порушень приписав КПК України. 
Судом зазначається, що встановлені під час судового розгляду обставини свідчать про те, що дії підсудного ОСОБА_3 були попередньо спланованими, носили цілеспрямований характер, мали єдиний протиправний мотив – незаконне зайняття рибним добувним промислом, який мав наслідком заподіяння довкіллю (водному об`єкту) істотної шкоду за ознакою добування великої кількості риби, та мали на меті у такий завідомо протиправний спосіб обернути незаконно виловлену рибу на свою користь.
Підсумовуючи, суд вважає, що підсудний ОСОБА_3 , під час вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, усвідомлював протиправність своїх дій передбачав їх суспільно небезпечні наслідки й бажав їх настання, з метою досягнення злочинного результату – шляхом незаконного добування великої кількості риби поліпшити своє матеріальне становище. 
Таким чином, ступінь вини підсудного ОСОБА_3 у вчиненні вищезазначених протиправних діянь, в повній мірі встановлена аналізом вище приведених доказів, які є послідовними та в повній мірі узгоджуються між собою, у зв`язку з чим у суд відсутні підстави для сумнівів в їх об`єктивності, правдивості та відвертості. 
Сукупність наведених та досліджених у судовому засіданні доказів, свідчать про те, що дії підсудного ОСОБА_3 за ст. 249 ч. 1 КК України кваліфіковані вірно, так як він своїми умисними діями вчинив незаконне зайняття рибним добувним промислом, яке заподіяло істотну шкоду. 
При визначенні підсудному ОСОБА_3 виду та розміру покарання суд враховує суспільну небезпечність та характер вчиненого кримінального правопорушення-кримінального проступку, данні про особу підсудного, який раніше не судимий, працює, за місцем праці та місцем мешкання характеризується з позитивної сторони, на диспансерному обліку в ОДН та МПНД не перебуває, має постійне місце мешкання, міцні родинні та соціальні зв`язки, має на утриманні двох малолітніх синів: ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_3 . (а.с.а.с. 145-148, 149, 150, 151, 152, 153-155, 156, 157, 158, 159, 160).
У відповідності до приписів ст.ст. 66, 67 КК України, обставин, які пом`якшують або обтяжують покарання підсудного ОСОБА_3 судом не встановлено.
Вказані обставини скоєння підсудним ОСОБА_3 кримінального правопорушення-кримінального проступку, відношення підсудного до вчиненого кримінального правопорушення та його для потерпілого наслідків, відсутності у нього почуття каяття та жалю за скоєне, свідчать про зухвале ігнорування ОСОБА_3 правопорядку, нехтування загально прийнятних норм поведінки в суспільстві, не бажання стати на шлях виправлення та перевиховання, а тому на переконання суду, його протиправні дії становлять підвищену суспільну небезпеку, що свідчить про наявність ризику вчинення ним інших кримінальних правопорушень, продовження злочинної поведінки та не досягнення визначеної приписами КК України мети кримінального покарання в разі застосування щодо нього найменш суворого кримінального покарання, передбаченого в санкції ст. 249 ч. 1 КК України.
Таким чином, враховуючи приписи ст. 50 КК України, згідно яких покарання має на меті не тільки кару, а й виправлення засуджених, а також запобігання вчиненню нових кримінальних правопорушень як засудженими, так і іншими особами, з урахуванням даних про особу підсудного ОСОБА_3 , відсутності обставин, які як пом`якшують, так і обтяжують покарання, обставин вчинення вказаного кримінального правопорушення-кримінального проступку, відношення до скоєного, суд вважає, що виправлення та перевиховання підсудного ОСОБА_3 можливо з призначенням йому міри покарання у виді пробаційного нагляду на відповідний строк, у межах санкції ч. 1 ст. 249 КК України, та покладання відповідних обов`язків, передбачених приписами ст. 59-1 КК України.
Суд вважає, що саме таке покарання відповідатиме гуманності й справедливості, та не потягне за собою порушення засад виваженості, що включає наявність розумного балансу між охоронюваними інтересами суспільства та правами особи, яка притягається до кримінальної відповідальності, забезпечуватиме співрозмірність діяння та кари, відповідатиме таким принципам Європейської конвенції захисту прав людини і основоположних свобод як пропорційність обмеження прав людини, легітимна мета та невідворотність покарання.
Запобіжний захід підсудному ОСОБА_3 , на час судового провадження не обирався. 
Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області (Харківський рибоохоронний патруль) в інтересах держави в особі Печенізької селищної військової ради заявлений цивільний позов про стягнення з підсудного ОСОБА_3 матеріальної шкоди заподіяної водним біоресурсам протиправними діями ОСОБА_3 внаслідок вчинення кримінального правопорушення у розмірі 762331 гривен, розмір якої було обчислено відповідно до постанови КМУ від 29.09.2023 за №1042 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів», посилаючись на підтвердження розміру заподіяної шкоди на наявний в матеріалах кримінального провадження розрахунок матеріальної шкоди складений уповноваженою особою відділу охорони водних біоресурсів Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області (Харківський рибоохоронний патруль) та судової інженерно-екологічної та економічної експертизи №970/971 від 18.06.2025. (а.с.а.с. 14-17, 114, 117-132). 
У судовому засіданні підсудний ОСОБА_3 позовні вимоги не визнав з підстав того, що він вказане інкриміноване правопорушення не вчиняв, матеріальної шкоди водним біоресурсам не завдавав. 
Суд вважає зазначені позовні вимоги Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області (Харківський рибоохоронний патруль) обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав. 
Відповідно до приписів ч. 2 ст. 127 КПК України шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно-небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.
Приписами ч.ч. 1, 5ст. 128 КПК України передбачено, що особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження, до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого. Цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми ЦПК України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.
Відповідно до приписів п. 3 ч. 1 ст. 91 КПК України, вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, належить до обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні. Вказані обставини можуть бути елементами складу відповідних кримінальних правопорушень, а також впливати на визначення міри відповідальності винної особи. 
У п. 7 ч. 1 ст. 368 КПК України зазначено, що ухвалюючи вирок, суд повинен вирішити питання про те, чи підлягає задоволенню пред`явлений цивільний позов і, якщо так, на чию користь, в якому розмірі та в якому порядку.
Відповідно до приписів ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.
Згідно до приписів ч.ч. 1, 2 ст. 1166 КПК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Таким чином, нормами чинного законодавства встановлено презумпцію вини завдавача шкоди, обов`язок по спростуванню якої покладається на відповідача.
Відповідно до ст.ст. 3-5 Закону України «Про тваринний світ» та ст. 39 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» об`єкти тваринного світу (в тому числі риби, ссавці, членистоногі, молюски тощо) знаходяться під охороною держави та належить до природних ресурсів загальнодержавного значення.
Згідно із вимогами ст. 25 Закону України «Про тваринний світ» рибальством вважається добування риби та водних безхребетних. На території України відповідно до законодавства може здійснюватися промислове любительське та спортивне рибальство. Правила рибальства, об`єкти рибальства, порядок надання у користування рибогосподарських водних об`єктів, а також вимоги щодо ведення рибного господарства визначаються у порядку, встановленому цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.
Відповідно до ст. 27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктів загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюється на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів.
Відповідно до ст. 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодувати завдані ним збитки.
Охорона тваринного світу регламентована ст.ст. 36-37 Закону України «Про тваринний світ» та включає систему правових, організаційних, економічних, матеріально-технічних, освітніх та інших заходів, спрямованих на збереження, відтворення і використання об`єктів тваринного світу. Охорона тваринного світу передбачає комплексний підхід до вивчення стану, розроблення і здійснення заходів щодо охорони та поліпшення екологічних систем, в яких перебуває і складовою частиною яких є тваринний світ. Одним із заходів забезпечення охорони тваринного світу, є встановлення правил та науково обґрунтованих норм охорони, раціонального використання і відтворення об`єктів тваринного світу.
Частинами 1, 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» визначено, що порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону; підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.
Згідно зі ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодування за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.
Відповідно до приписів ст. 39 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» до природних ресурсів загальнодержавного значення належать дикі тварини, які перебувають у стані природної волі в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, інші об`єкти тваринного світу, на які поширюється дія Закону України «Про тваринний світ» і які перебувають у державній власності, а також об`єкти тваринного світу, що у встановленому законодавством порядку набуті в комунальну або приватну власність і визнані об`єктами загальнодержавного значення.
Положенням про Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області, затвердженого наказом Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм від 15.02.2024 № 77(надалі Положення) передбачено, що Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області (Харківський рибоохоронний патруль) є територіальним органом Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (Держрибагентство), діє у складі Держрибагентства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується. Повноваження поширюються на Харківську область, територію та акваторію водного об`єкта в межах районів діяльності. Основним завданням Харківського рибоохоронного патруля є реалізація повноважень Держрибагентства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства. Відповідно до підпункту 5.3 пункту 5 Положення Харківський рибоохоронний патруль відповідно до покладених на нього завдань, окрім іншого, здійснює державний нагляд (контроль) у галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів. Підпунктом 7.4 пункту 7 зазначеного Положення передбачено, що Харківський рибоохоронний патруль має право подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.
Відповідно ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.
Згідно зі ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди, зокрема за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього середовища.
Отже, шкода, завдана внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, повинна бути відшкодована відповідній місцевій раді за місцем заподіяння шкоди.
Сторона захисту, заперечуючи розмір визначеної матеріальної шкоди, наголошувала на тому, що виявлена ще жива риба повинна була повернута до природного середовища, що не було здійснено співробітниками Харківського рибоохоронного патруля, також у сторони захисту є сумнів об`єктивного здійсненого зважування вилученої риби. 
Суд не приймає до уваги вказане твердження сторони захисту, вважає його хибним та направленим на уникнення майнової відповідальності підсудного ОСОБА_12 за заподіяну шкоду, так як у судовому засіданні представник потерпілого та вищезазначені свідки наголошували на тому, що виявлена риба перебувала саме ще в вічках рибальської сітки, а тому при такому способі незаконного лову, риба має механічні пошкодження, та не підлягає у такому вигляді поверненню до природного середовища. 
Згідно до правової позиції викладеної у постанові Верховного Суду від 10.01.2019 по справі №541/307/17 для відшкодування збитків за незаконне вилучення (добування) об`єктів тваринного світу не має значення, чи повернуті незаконно вилучені (добуті) водні біоресурси у середовище свого перебування, чи ні.
Таким чином, при вирішення питання стягнення з винної особи збитків за незаконне вилучення (добування) об`єктів тваринного світу, має правового значення чи повернуті незаконно вилучені (добуті) водні біоресурси у середовище свого перебування, чи ні, так як відповідно до приписів абз. 4 ч. 2 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні саме в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища.
Дослідженими у судовому засіданні матеріалами кримінального провадження встановлено, що 14.11.2024 підсудним ОСОБА_3 внаслідок вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, було здійснено незаконне видобування водних біоресурсів, а саме лов риби в кількості 480 штук, а саме риби наступних видів: плітка - 382 штук, судак - 1 штука, окунь - 6 штук, плоскирка - 91 штук, загальною вагою 77 кілограм 410 грам. 
Також, у судовому засіданні, дослідженим розрахунком матеріальної шкоди складеним уповноваженою особою відділу охорони водних біоресурсів Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області (Харківський рибоохоронний патруль) та висновком судової інженерно-екологічної та економічної експертизи №970/971 від 18.06.2025, встановлено розмір матеріальної шкоди заподіяної водним біоресурсам протиправними діями ОСОБА_3 внаслідок вчинення кримінального правопорушення, розмір якого становить 762331 гривен, та який було обчислено відповідно до постанови КМУ від 29.09.2023 за №1042 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів», 
Крім того, у судовому засіданні були досліджені надані стороною обвинувачення докази щодо здійснення співробітниками поліції визначення видів незаконно виловленої підсудним ОСОБА_3 риби, її кількості та ваги, які не містять будь-яких даних, які б свідчили про їх необ`єктивність, як на те посилається сторона захисту. 
Будь-яких доказів на спростування зазначеного розміру заподіяної підсудним ОСОБА_3 шкоди водним біоресурсам та невідповідність видів, кількості та ваги вилученої риби, стороною захисту суду не надано.
Приймаючи до уваги, що у судовому засіданні знайшла своє підтвердження як вина підсудного ОСОБА_3 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, так і розмір вказаного цивільного позову, суд вважає за необхідне цивільний позов Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області (Харківський рибоохоронний патруль) в інтересах держави в особі Печенізької селищної військової ради задовольнити в повному обсязі, стягнувши з підсудного ОСОБА_3 вказану суму на користь держави в особі Печенізької селищної військової ради (одержувач:ГУК Харківської області/СТГ Печеніги/24062100, код 37874947, МФО 899998, номер рахунку UA338999980333139331000020625).
При проведенні судової інженерно-екологічної та економічної експертизи експертом державної спеціалізованої установи – ННЦ «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С.Бокаріуса» були витрачені кошти в сумі 27565 гривен 20 копійок, які цільовим призначенням були виділені цієї установі з Державного бюджету України, які судом відносяться, у відповідності до приписів ст. 122 КПК України, до процесуальних витрат. (а.с. 133).
Суд вважає, що дані документально підтверджені процесуальні витрати на залучення експерта, відповідно до приписів ст. 124 КПК України, підлягають стягненню з підсудного ОСОБА_3 на користь держави.
Ухвалою слідчого судді Чугуївського міського суду Харківської області від 21.11.2024, з метою забезпечення збереження речових доказів, було накладено арешт на вилучене 14.11.2024 під час огляду місця події ділянки місцевості біля Печенізького водосховища, належне підсудному ОСОБА_3 майно, а саме: гумовий човен ТМ «Grif Boat» з дерев`яною дошкою та двома веслами, ножний насос для надування човну, риболовну сітку довжиною 91 метр, яке є знаряддям вчинення ОСОБА_3 кримінального правопорушення. (а.с.а.с. 108-108-а).
Суд вважає, що зазначене майно - гумовий човен ТМ «Grif Boat» з дерев`яною дошкою та двома веслами, ножний насос для надування човну, риболовна сітка довжиною 91 метр, відповідає ознакам майна, визначеним в ст.ст. 96-1 ч. 1, 96-2 ч. 1 КК України, а тому підлягає спеціальної конфіскації на користь держави.
Речові докази: гумовий човен ТМ «Grif Boat» з дерев`яною дошкою та двома веслами, ножний насос для надування човну, риболовна сітка довжиною 91 метр, які зберігаються в камері схову Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області, - підлягають спеціальної конфіскації на користь держави; риба в кількості, асортименті та вагою, зазначеними у постанові про визнання та долучення до кримінального провадження речових доказів від 15.11.2024, яка перебуває на відповідальному зберіганні в Управлінні Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області (Харківський рибоохоронний патруль), яка є майном, яке було одержане внаслідок вчинення кримінального правопорушення та є предметом кримінального правопорушення, відповідно до приписів ст.ст. 96-1 ч. 1, 96-2 ч. 1 КК України, підлягає спеціальної конфіскації на користь держави. (а.с.а.с. 104-105, 106, 112, 113, 114).
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 373, 374 КПК України суд, - 

У Х В А Л И В :

ОСОБА_3 визнати винним у вчиненні кримінального правопорушення-кримінального проступку, передбаченого ст. 249 ч. 1 КК України та призначити йому покарання на підставі цього закону у виді 2 років пробаційного нагляду.
На підставі ст. 59-1 КК України покласти на засудженого ОСОБА_3 наступні обов`язки : періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації, повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи або навчання, не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації,виконувати заходи, передбачені пробаційною програмою.
Запобіжний захід у відношенні засудженого ОСОБА_3 на час судового провадження не обирався.
Стягнути зОСОБА_3 на користь держави в особі Печенізької селищної військової ради (одержувач:ГУК Харківської області/СТГ Печеніги/24062100, код 37874947, МФО 899998, номер рахунку UA338999980333139331000020625), матеріальну шкоду завдану державі внаслідок вчинення кримінального правопорушення у розмірі 762331 гривен. 
Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави процесуальні витрати на залучення експерта в сумі 27565 гривен 20 копійок.
Речові докази: гумовий човен ТМ «Grif Boat» з дерев`яною дошкою та двома веслами, ножний насос для надування човну, риболовну сітку довжиною 91 метр, які зберігаються в камері схову Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області; рибу в кількості, асортименті та вагою, зазначеними у постанові про визнання та долучення до кримінального провадження речових доказів від 15.11.2024, яка перебуває на відповідальному зберіганні в Управлінні Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області (Харківський рибоохоронний патруль), - конфіскації на користь держави.
Відповідно до ст. 532 КПК України вирок суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Вирок відповідно до ст.ст. 393, 395 КПК України може бути оскаржений до Харківського апеляційного суду, через Шевченківський райсуд м. Харкова, протягом 30 діб з моменту проголошення. 
Згідно зі ст. 376 КПК України копія вироку негайно після його проголошення вручається обвинуваченому та прокурору. Учасники судового провадження мають право отримати в Шевченківському райсуді м. Харкова копію цього вироку, подавши відповідну заяву.

Вирок постановлено в нарадчої кімнаті в одному примірнику.

Суддя ОСОБА_1