РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 червня 2026 року 	справа № 580/3104/26 	
	м. Черкаси 	

Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Рідзеля О.А., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом заступника керівника Уманської окружної прокуратури в інтересах держави до Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

27.03.2026 до Черкаського окружного адміністративного суду надійшов позов заступника керівника Уманської окружної прокуратури в інтересах держави (далі – позивач) до Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації (далі – відповідач), в якому позивач просить:
визнати протиправною бездіяльність Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації (ЄДРПОУ: 40270297), щодо невиконання вимог чинного законодавства України із забезпечення складання облікової документації на об`єкт культурної спадщини – “Торгові ряди 1838 року”, що розташований по вул. Небесної Сотні, 47 м. Умань Черкаської області;
зобов`язати Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації (ЄДРПОУ: 40270297), вчинити дії, спрямовані на забезпечення складання облікової документації на об`єкт культурної спадщини - “Торгові ряди, 1838 року”, що розташований по вул. Небесної Сотні, 47 м. Умань Черкаської області.
Позовні вимоги мотивовані тим, що постановою Кабінету Міністрів України від 07.07.2023 № 693 «Про внесення об`єктів культурної спадщини національного значення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України» «Торгові ряди 1838 року» у місті Умань Черкаської області внесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України як пам`ятка архітектури національного значення (охоронний № 230041).
Згідно з відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно інформація щодо зареєстрованих речових прав на будівлю церкви за адресою: вул. Небесної Сотні, 47 м. Умань Уманський район, Черкаської області, 20301 в Реєстрі власником значиться - Уманський колгоспний ринок Черкаської облспоживспілки код (ЄДРПОУ 01563969).
Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської ОДА листом від 23.11.2025 №02/01-05.01-10/848/02/01-05.01-10/28244 та від 23.02.2026 №02/01-05.01-10/179/02/01-05.01-10/4715 у відповідь на запит повідомила Уманську окружну прокуратуру про те, що облікова документація та паспорт на пам`ятку національного значення: «Торгові ряди 1838 року» (охоронний № 230041), не виготовлялися у зв`язку з відсутністю бюджетних асигнувань. 
Отже, на вказаний об`єкт органами охорони культурної спадщини не забезпечено виготовлення облікової документації у тому числі паспорту пам`ятки архітектури національного значення «Торгові ряди, 1838 року» у м. Умань згідно з вимогами Порядку №158.
Ухвалою від 31.03.2026 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні).
Відповідач відзив на позовну заяву не подав. 
Оцінивши доводи сторін, дослідивши письмові докази, суд встановив таке.
Постановою Кабінету Міністрів України від 07.07.2023 № 693 «Про внесення об`єктів культурної спадщини національного значення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України» «Торгові ряди 1838 року» у місті Умань Черкаської області внесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, як пам`ятка архітектури національного значення (охоронний № 230041).
Зазначений об`єкт було занесено до Реєстру на підставі поданих органом охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної (військової) адміністрації переліків об`єктів культурної спадщини Черкаської області, взятих на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності Законом, без облікової документації.
Згідно даних сайту Умань туристична «Торгові ряди» було споруджено у 1780 році за проектом архітектора Тепінгера. Будівля була квадратною в плані, мурованою з цегли, мала просторий внутрішній двір із двома в`їздами. Зсередини двору було понад 40 комор для зберігання товарів приїжджими купцями. Східне та західне крила торгових рядів мали по два поверхи та вежі на кожному розі будівлі. З підвалів під будівлею йшли підземні ходи. Основна торгівля велась у внутрішньому дворі, в центрі якого було збудовано кам`яні лавки. Таке планування будинків для торгівлі відноситься до періоду будівництва дворів-фортець кінця XVII – початку XVIII ст. і зустрічається дуже рідко. Планування будівлі впродовж її історії кілька разів змінювалось. Впродовж 1859 – 1861 рр. було здійснено капітальний ремонт торгових рядів під керівництвом підрядника Лейби Айзенера. На кінець вересня 1860 року основний обсяг робіт було виконано, розпочалось зовнішнє оформлення будинку (оштукатурювання, фарбування даху, труб тощо). Під час перебудови обабіч торгових рядів було проведено вулицю (Миколаївську). Виправлена споруда була передана у відання Ратуші (з 1861 року – міської Думи). В подальшому лавки гостинного двору здавались в оренду. У 1863 році кутові вежі та другі поверхи на входах були зняті. Зараз ця споруда представляє собою прямокутне кільце з двома бічними арочними проїздами.
Постановою Ради Міністрів України від 6 вересня 1979 року за № 442 ця споруда взята під охорону держави і їй надано охоронний номер № 1712. У 2002 – 2003 рр. було проведено реконструкцію споруди. 
Згідно з відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно інформація щодо зареєстрованих речових прав на будівлю церкви за адресою: вул. Небесної Сотні, 47 м. Умань Уманський район, Черкаської області, 20301 в Реєстрі власником значиться - Уманський колгоспний ринок Черкаської облспоживспілки код.
Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської ОДА листом від 23.11.2025 №02/01-05.01-10/848/02/01-05.01-10/28244 та від 23.02.2026 №02/01-05.01-10/179/02/01-05.01-10/4715 у відповідь на запит повідомила Уманську окружну прокуратуру про те, що облікова документація та паспорт на пам`ятку національного значення: «Торгові ряди 1838 року» (охоронний № 230041), не виготовлялися у зв`язку з відсутністю бюджетних асигнувань.
Міністерство культури України у своїй відповіді від 22.02.2026 № 05/113/980-26 на запит окружної прокуратури повідомило про те, що паспорт пам`ятки архітектури національного значення «Торгові ряди, 1838 р.» у місті Умань від органу охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної (військової) адміністрації до Міністерства не надходив.
Отже, на вказаний об`єкт органами охорони культурної спадщини не забезпечено виготовлення облікової документації у тому числі паспорту пам`ятки архітектури національного значення «Торгові ряди, 1838 року» у м. Умань згідно з вимогами Порядку №158.
Виявлені порушення зумовили звернення до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд врахував таке.
Згідно з ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Судом враховано приписи частини 4 статті 54 Конституції України, відповідно до яких культурна спадщина охороняється законом. Держава забезпечує збереження історичних пам`яток та інших об`єктів, що становлять культурну цінність, вживає заходів для повернення в Україну культурних цінностей народу, які знаходяться за її межами.
Правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини регулює Закон України від 08.06.2000 №1805-III «Про охорону культурної спадщини» (далі – Закон №1805-III), преамбулою якого установлено, що об`єкти культурної спадщини, які знаходяться на території України, охороняються державою. Охорона об`єктів культурної спадщини є одним із пріоритетних завдань органів державної влади та органів місцевого самоврядування.
За визначенням, наведеним у статті 1 Закону №1805-III, охорона культурної спадщини - система правових, організаційних, фінансових, матеріально-технічних, містобудівних, інформаційних та інших заходів з обліку (виявлення, наукове вивчення, класифікація, державна реєстрація), запобігання руйнуванню або заподіянню шкоди, забезпечення захисту, збереження, утримання, відповідного використання, консервації, реставрації, ремонту, реабілітації, пристосування та музеєфікації об`єктів культурної спадщини.
Отже, регулювання відносин у сфері охорони культурної спадщини спрямоване на її збереження, використання об`єктів культурної спадщини у суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь.
Згідно зі статтею 3 Закону №1805-III державне управління у сфері охорони культурної спадщини покладається на Кабінет Міністрів України та спеціально уповноважені органи охорони культурної спадщини. До спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини (далі - органи охорони культурної спадщини) належать: центральні органи виконавчої влади, що забезпечують формування та реалізують державну політику у сфері охорони культурної спадщини; орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим; обласні, районні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації; виконавчий орган сільської, селищної, міської ради.
Відповідно до частини 2 статті 5 Закону №1805-III до повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини, належить, зокрема: реалізація державної політики з питань охорони культурної спадщини; ведення Державного реєстру нерухомих пам`яток України, здійснення координації та контролю за паспортизацією нерухомих об`єктів культурної спадщини; координація робіт з виявлення, дослідження та документування об`єктів культурної спадщини; занесення об`єктів культурної спадщини місцевого значення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України та внесення змін до нього щодо пам`яток місцевого значення.
Пунктом 1 Положення про Міністерство культури та інформаційної політики України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2019 року №885 (зі змінами), визначено, що Міністерство є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України; Міністерство є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику, зокрема, у сфері охорони культурної спадщини.
При цьому на Міністерство відповідно до вимог пункту 4.9 розділу IV Порядку №158 покладено обов`язок координувати стан складання уповноваженими органами облікової документації та, у разі необхідності, приймати рішення про зобов`язання уповноваженого органу забезпечити складання облікової документації.
Постановою Кабінету Міністрів України від 06 вересня 2024 року №1028 Міністерство культури та інформаційної політики України (МКІП) перейменовано на Міністерство культури та стратегічних комунікацій України (МКСК).
Постановою Уряду від 19 листопада 2025 р. № 1509 у постанові Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2019 р. № 885 “Деякі питання діяльності Міністерства культури та стратегічних комунікацій” у назві постанови слова “Міністерства культури та стратегічних комунікацій” замінити словами “Міністерства культури”;
Отже, Міністерству культури України є органом, який спеціально уповноважений державою на виконання функцій у спірних правовідносинах, зокрема, в частині здійснення контролю за виконанням нормативно-правових актів про охорону культурної спадщини.
Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі №912/2385/18, бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону №1697-VІІ, прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу.
Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону №1697-VІІ, і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва.
На думку суду, у позовній заяві прокурор обґрунтував, в чому полягає порушення інтересів держави та необхідність їх захисту. Зокрема, звернення до суду з позовом у цьому випадку здійснено з метою захисту інтересів держави в сфері охорони культурної спадщини. При цьому Міністерство культури України після повідомлення прокуратурою про виявлені порушення у сфері охорони культурної спадщини не вжило ніяких дієвих заходів, натомість у листі від 23.02.2026 не заперечило проти представництва прокурором інтересів держави в суді.
Надаючи правову оцінку обґрунтованості аргументам, наведеним у позові, суд зазначає таке.
У статті 1 Закону №1805-III наводяться визначення термінів:
об`єкт культурної спадщини - визначне місце, споруда (витвір), комплекс (ансамбль), їхні частини, пов`язані з ними рухомі предмети, а також території чи водні об`єкти (об`єкти підводної культурної та археологічної спадщини), інші природні, природно-антропогенні або створені людиною об`єкти незалежно від стану збереженості, що донесли до нашого часу цінність з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду і зберегли свою автентичність;
пам`ятка культурної спадщини (далі - пам`ятка) - об`єкт культурної спадщини, який занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, або об`єкт культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності цим Законом, до вирішення питання про включення (невключення) об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України;
щойно виявлений об`єкт культурної спадщини - об`єкт культурної спадщини, який занесено до Переліку об`єктів культурної спадщини відповідно до цього Закону;
облікова документація - документація, що формується в порядку обліку об`єктів культурної спадщини та містить дані щодо цінності об`єкта культурної спадщини, характерних властивостей, що становлять його історико-культурну цінність (предмет охорони об`єкта культурної спадщини), етапів розвитку, просторових, функціональних характеристик, стану збереження, а також дані проведених досліджень.
Як визначено частинами першою, другою статті 14 Закону №1805-III, занесення об`єкта культурної спадщини до Реєстру та внесення змін до нього (вилучення з Реєстру, зміна категорії пам`ятки) провадяться відповідно до категорії пам`ятки: а) пам`ятки національного значення - постановою Кабінету Міністрів України за поданням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини протягом одного року з дня одержання подання; б) пам`ятки місцевого значення - рішенням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини за поданням відповідних органів охорони культурної спадщини або за поданням Українського товариства охорони пам`яток історії та культури, інших громадських організацій, до статутних завдань яких належать питання охорони культурної спадщини, протягом одного місяця з дня одержання подання. Переліки об`єктів культурної спадщини затверджуються рішеннями відповідних органів охорони культурної спадщини.
Постановою Кабінету Міністрів України від 07.07.2023 № 693 «Про внесення об`єктів культурної спадщини національного значення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України» «Торгові ряди 1838 року» у місті Умань Черкаської області внесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України як пам`ятка архітектури національного значення (охоронний № 230041)
Порядок обліку об`єктів культурної спадщини, затверджений наказом Міністерства культури України від 11 березня 2013 року №158 (у редакції наказу Міністерства культури та інформаційної політики України від 01 березня 2024 року №158, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 21 березня 2024 року за №425/41770), визначає систему обліку об`єктів культурної спадщини незалежно від їх видів та типів.
Пунктом 2.1 розділу ІІ Порядку №158 (в редакції наказу МКІП від 01 березня 2024 року №158) установлено, що виявлення нерухомих об`єктів культурної спадщини та складання на них відповідної облікової документації забезпечують уповноважені органи, а також районні державні адміністрації, виконавчі органи сільської, селищної, міської ради відповідно до їх компетенції у сфері охорони культурної спадщини, зокрема виконують функції Замовника та укладають з цією метою контракти на виявлення, дослідження нерухомих об`єктів культурної спадщини для їх взяття на облік та подальшої державної реєстрації.
Відповідно до пункту 5.1 розділу V Порядку №158 подання щодо занесення до Реєстру щойно виявлених об`єктів культурної спадщини подаються Ініціатором до Міністерства.
За правилами пунктів 4.7, 4.8 розділу ІV Порядку №158 протягом 30 календарних днів з дня прийняття рішення про надання нерухомому об`єкту культурної спадщини статусу щойно виявленого, Ініціатор подає до МКІП разом із супровідним листом подання за формою, наведеною в додатку 6 до цього Порядку, облікову документацію згідно з розділом III цього Порядку, Акт візуального обстеження об`єкта культурної спадщини за формою, наведеною в додатку 7 до цього Порядку, рекомендації Українського інституту національної пам`яті (надалі - Інститут) щодо нерухомого об`єкта культурної спадщини, протокол Консультативної ради та належним чином завірену копію рішення про надання нерухомому об`єкту культурної спадщини статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини або копію зареєстрованої уповноваженим органом Картки.
Уповноважений орган зобов`язаний забезпечити складання облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини, внесений до Переліку до набрання чинності цим Порядком, у строк, що не перевищує 3 років з дати занесення об`єкта культурної спадщини до Переліку.
Вимоги до складання облікової картки на нерухомі об`єкти культурної спадщини наведені у розділі III Порядку №158.
Так пунктами 3.1, 3.6 розділу ІІІ Порядку у вказаній редакції передбачено, що на об`єкт, який виявлено в процесі досліджень і щодо якого подано Картку до органу охорони культурної спадщини, складається облікова документація у складі облікової картки за формою, наведеною в додатку 2 до цього Порядку, до якої додаються коротка історична довідка та фотофіксація. Облікова документація складається у двох примірниках. Облікова документація складається державною мовою. Облікова документація у паперовій формі має бути скріплена, пронумерована згідно зі змістом та містити титульний аркуш. Облікову документацію підписує керівник органу охорони культурної спадщини. Титульний аркуш має містити назву об`єкта культурної спадщини, найменування замовника та розробника, ідентифікаційний код та підпис керівника розробника.
Відповідні повноваження та обов`язки щодо розроблення облікової документації та внесення на її підставі пропозиції до Міністерства уповноваженим органом зокрема органом виконавчої влади обласної державної адміністрації, визначались у Порядку №158 у попередній редакції наказу МКІП від 27 червня 2019 року №501 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 19 серпня 2019 року за №941/33912).
Так пунктом 3 розділу III Порядку у наведеній редакції було передбачено, що облікова документація складається з: облікової картки за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; історичної довідки; матеріалів фотофіксації сучасного стану об`єкта: фото загального вигляду, фото об`єкта в контексті (навколишньому середовищі), фото найбільш цінних (характерних) елементів об`єкта, фото рухомих об`єктів (деталей), фото інтер`єрів, фото загроз; акту стану збереження за формою, наведеною у додатку 2 до цього Порядку.
Уповноважений орган зобов`язаний забезпечити складання облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини у строк, що не перевищує трьох років з дати занесення об`єкта культурної спадщини до Переліку (пункт 10 розділу ІІ).
За змістом наведених приписів Порядку №158 у чинній та у попередній редакціях розгляду питання внесення об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України передує взяття на облік об`єкта культурної спадщини та оформлення облікової документації.
Відповідно до пункту 1.2 розділу І Порядку №158 (в редакції наказу МКІП від 01 березня 2024 року №158) Державний реєстр нерухомих пам`яток України - банк даних, сформованих за єдиними ознаками та принципами, що містить відомості про пам`ятки культурної спадщини (далі - Реєстр).
Порядком №158 визначено вичерпний перелік уповноважених органів, які зобов`язані забезпечувати складання облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини.
Згідно із пунктом 1.4 розділу І Порядку №158 ініціаторами розгляду питань занесення об`єкта культурної спадщини до Реєстру, внесення змін до відомостей Реєстру, передбачених абзацами другим - п`ятим пункту 1 розділу V цього Порядку, та внесення змін до Реєстру (далі - Ініціатор) є: уповноважений орган - за категорією пам`ятки національного значення; уповноважений орган, Українське товариство охорони пам`яток історії та культури, інші громадські організації, до статутних завдань яких належать питання охорони культурної спадщини - за категорією пам`ятки місцевого значення.
У пункті 1.2 розділу І Порядку №158 термін уповноважений орган означає орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим, обласна, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації.
Таке ж визначення містив пункт 2 розділу І Порядку №158 в редакції наказу МКІП від 27 червня 2019 року №501.
Вказане відповідає пункту 2 частини першої статті 6 Закону №1805-ІІІ, відповідно до якого до повноважень органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів охорони культурної спадщини обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій відповідно до їхньої компетенції належить: подання пропозицій центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України та про внесення змін до нього.
Таким чином, аналіз положень частини першої статті 14 та частини першої статті 6 Закону №1805-ІІІ, Порядку №158 у їх взаємозв`язку свідчить про те, що занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України здійснюється за поданням (пропозицією) органу охорони культурної спадщини обласних державних адміністрацій.
За змістом Порядку №158 як в останній, так і в попередній редакціях орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим, обласна, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації є уповноваженим органом; уповноважений орган зобов`язаний забезпечити складання облікової документації.
Наведене дає підстави для висновку, що відповідач був зобов`язаний забезпечити складання облікової документації на вищевказаний об`єкт культурної спадщини.
Разом з тим, як встановлено судом та підтверджено листами Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської ОДА від 23.11.2025 №02/01-05.01-10/848/02/01-05.01-10/28244 та від 23.02.2026 №02/01-05.01-10/179/02/01-05.01-10/4715 у відповідь на запит повідомила Уманську окружну прокуратуру про те, що облікова документація та паспорт на пам`ятку національного значення: «Торгові ряди 1838 року» (охоронний № 230041), не виготовлялися у зв`язку з відсутністю бюджетних асигнувань.
Необхідно зауважити, що пунктом 3 наказу Міністерства культури України від 27 червня 2019 року №501 Про внесення змін до Порядку обліку об`єктів культурної спадщини №158 було передбачено, що облікова документація на щойно виявлені об`єкти, розроблена до набрання чинності цим наказом, не потребує приведенню у відповідність до Порядку обліку об`єктів культурної спадщини, якщо подання про занесення об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України подано на розгляд Міністерства культури України до 01 грудня 2020 року.
Надалі пунктом 2 наказу МКІП України від 01 березня 2024 року №158 Про внесення змін до Порядку обліку об`єктів культурної спадщини, яким внесені зміни до Порядку №158 у редакції наказу від 27 червня 2019 року №501, обумовлено, що облікова документація на щойно виявлені об`єкти, розроблена до набрання чинності цим наказом, не потребує приведення у відповідність до Порядку обліку об`єктів культурної спадщини (у редакції від 01 березня 2024 року), якщо подання про занесення об`єкта культурної спадщини до Реєстру подано на розгляд Міністерства до 31 грудня 2024 року.
Як зауважив Верховний Суд у постанові від 19 червня 2018 року у справі №464/2638/17, триваюче порушення це проступок пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу.
З урахуванням встановлених обставин справи, наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, та враховуючи також, що у позовній заяві прокурор обґрунтував, в чому полягає порушення інтересів держави та необхідність їх судового захисту, то поданий в інтересах держави позов належить задовольнити.
Відповідно до ч. 2 ст. 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.
Оскільки доказів понесення таких витрат суду не надано, відсутні підстави для розподілу судових витрат.
Керуючись ст.ст.6, 14, 242-245, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов заступника керівника Уманської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Центрального округу – задовольнити повністю.
Визнати протиправною бездіяльність Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації щодо забезпечення складання облікової документації на об`єкт культурної спадщини – “Торгові ряди 1838 року”, що розташований по вул. Небесної Сотні, 47 м. Умань Черкаської області.
Зобов`язати Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації (18001, м. Черкаси, б-р Шевченка, буд.185, ЄДРПОУ: 40270297) вчинити дії, спрямовані на забезпечення складання облікової документації на об`єкт культурної спадщини - “Торгові ряди, 1838 року”, що розташований по вул. Небесної Сотні, 47 м. Умань Черкаської області.
2. Судові витрати розподілу не підлягають.
3. Копію рішення направити учасникам справи.
4. Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом 30 днів з складення повного тексту судового рішення.

Суддя 	Олексій РІДЗЕЛЬ