Справа № 539/5810/25
Провадження № 2/539/296/2026
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 червня 2026 року Лубенський міськрайонний суд 
Полтавської області 
у складі : головуючого судді - Даценка В.М.,
при секретарі судового засідання - Шрейтер С.О.,
з участю позивачки ОСОБА_1 та її представника - ОСОБА_2 ,
особи, яка діє в інтересах ОСОБА_3 - ОСОБА_4 , та її представника
ОСОБА_5 

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Лубни в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом  ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа Міністерство оборони України, Військова частина НОМЕР_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_3  про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася в Лубенський міськрайонний суд Полтавської області з вищевказаним позовом.
У позові вказала, що є цивільною дружиною ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з травня 2020 спільно проживали за адресою АДРЕСА_1 , хоча останній весь цей час зареєстрований за адресою АДРЕСА_2 .
01.05.2025 наказом ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_8 було призвано на військову службу під час мобілізації в особливий період.
Згідно довідки за формою 5 від 09.05.2025 її чоловік ОСОБА_8 перебував на службі у ВЧ НОМЕР_2 з 01.05.2025.
Згідно з довідкою №548 від 27.05.2025 виданою ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_8 був направлений для проходження військової служби до ВЧ НОМЕР_3 .
В подальшому, а саме 05.08.2025 року, нею було отримано сповіщення №408 від ІНФОРМАЦІЯ_5 , в якому на обліку перебував ОСОБА_8 , згідно з яким останній під час виконання бойового завдання в районі населеного пункту Горіхове Покровського району Донецької області зник безвісти 30.07.2025.
Позивачка прохає встановити факт проживання її та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 однією сім`єю без реєстрації шлюбу з травня 2020 року по день його зникнення безвісти 30.07.2025. При цьому зазначає, що встановлення даного юридичного факту забезпечить їй можливість офіційно та на законних підставах здійснювати усі можливі дії з метою розшуку її зниклого безвісти чоловіка та отримати право на соціальні гарантії, пільги і виплати, як дружині зниклого безвісти військовослужбовця.
У поясненнях третьої особи Міністерства оборони України, останнє прохає у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити, оскільки позивачка ніяким чином не підтвердила свого проживання разом з ОСОБА_8 , не надала жодних належних та достатніх доказів. Крім того з наявної інформації з реєстру вбачається, що у зниклого безвісти військовослужбовця наявна малолітня донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , батько ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_7 та мати ОСОБА_7 , яких прохає залучити до участі у справі в якості співвідповідачів, а також в якості третьої особи військову частину НОМЕР_3 , оскільки рішення у цій справі може вплинути на права та інтереси військової частини НОМЕР_3 , так як грошове забезпечення військовослужбовцям, захопленим у полон або заручниками (крім військовослужбовців, які здалися в полон добровільно), а також інтернованим в нейтральних державах або безвісно відсутнім, виплачується відповідно до Порядку виплати грошового забезпечення сім`ям військовослужбовців, захоплених у полон або заручниками, а також інтернованих у нейтральних державах або безвісно відсутніх, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2016 року № 884, військовою частиною, в якій перебував на грошовому забезпеченні військовослужбовець, суд вважає за необхідне залучити дану військову частину до участі в справі в якості третьої особи (а.с.82-84).
Ухвалою суду від 16.12.2025 до участі в справі в якості третьої особи яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, було залучено ВЧ НОМЕР_3 , яку в подальшому замінено на ВЧ НОМЕР_1 (а.с.91-92, 119-120).
В подальшому ухвалою суду від 17.03.2026 до участі в справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, було залучено ОСОБА_3 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 (а.с.159-160).
У поясненнях третьої особи ОСОБА_4 , яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_3 остання прохає у задоволенні позову відмовити, вважаючи, що факт спільного проживання позивачки з ОСОБА_8 не доведений (а.с.176).
В судовому засіданні позивачка та її представник вимоги позовної заяви підтримали.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився. Про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
Третя особа Міністерство оборони України в судове засідання не з`явилося. До суду надіслало клопотання про розгляд справи за їхньої відсутності. Проти задоволення позову заперечує.
Треті особи ОСОБА_6 , ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилися. Про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.
ОСОБА_4 , яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_3 , та її представник в судовому засіданні проти задоволення позову заперечили. Зазначили, що позивачем обрано неправильний спосіб захисту.
З`ясувавши обставини справи, заслухавши пояснення учасників справи, що з`явилися в судове засідання, суд вважає, що позов задоволенню не підлягає виходячи з наступного.
Судом встановлено, що ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 наказом ІНФОРМАЦІЯ_3 було призвано на військову службу під час мобілізації в особливий період з 01.05.2025 та направлено для проходження служби до військової частини НОМЕР_3 , що підтверджується відповідною довідкою №548 від 27.05.2025 (а.с.17).
Згідно довідки за формою 5 від 09.05.2025 ОСОБА_8 перебував на службі у ВЧ НОМЕР_2 з 01.05.2025 (а.с.16).
05.08.2025 ОСОБА_9 було направлено сповіщення №408 від ІНФОРМАЦІЯ_5 , згідно з яким ОСОБА_8 під час виконання бойового завдання в районі населеного пункту Горіхове Покровського району Донецької області зник безвісти 30.07.2025 (а.с.18).
В судовому засіданні допитані в якості свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_10 суду повідомили, що ОСОБА_8 та ОСОБА_1 протягом останніх 6 років проживали однією сім`єю без реєстрації шлюбу, вели спільне господарство. 
Крім того, відповідно до акту вуличного комітету АДРЕСА_1 від 10.05.2025 року ОСОБА_8 та ОСОБА_1 проживали у цивільному шлюбі по АДРЕСА_1 (а.с.19).
Судом досліджені фотокартки, на яких зафіксовані епізоди спільного життя ОСОБА_8 та ОСОБА_1 (а.с.21, 22), а також документи щодо придбання побутової техніки, яку відповідно до позиції позивачки вони з ОСОБА_8 придбали для спільного використання.
На підставі таких обставин у справі позивачка звернулася з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_8 , в якому прохає встановити факт проживання її та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 однією сім`єю без реєстрації шлюбу з травня 2020 року по день його зникнення безвісти 30.07.2025. При цьому зазначає, що встановлення даного юридичного факту забезпечить їй можливість офіційно та на законних підставах здійснювати усі можливі дії з метою розшуку її зниклого безвісти чоловіка та отримати право на соціальні гарантії, пільги і виплати, як дружині зниклого безвісти військовослужбовця.
Суд не погоджується з такою позицією позивачки.
Метою звернення до суду з цим позовом позивачка зазначила вирішення питання про отримання соціальної допомоги, як дружині зниклого безвісти військовослужбовця, та можливість вчинення дій з метою розшуку зниклого безвісти чоловіка.
Щодо одержання соціальної допомоги.
Відповідно до ч.ч. 1,4 ст. 16-1 ЗУ «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» у випадках, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2 статті 16 цього Закону, право на призначення та отримання одноразової грошової допомоги мають особи, зазначені у пункті 4 цієї статті.
До членів сімей загиблих (померлих) осіб, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2 статті 16 цього Закону, належать: діти, у тому числі усиновлені, зачаті за життя загиблої (померлої) особи та народжені після її смерті, а також діти, стосовно яких загиблу (померлу) особу за її життя було позбавлено батьківських прав; вдова (вдівець); батьки (усиновлювачі) загиблої (померлої) особи, якщо вони не були позбавлені стосовно неї батьківських прав або їхні батьківські права були поновлені на час її загибелі (смерті); внуки загиблої (померлої) особи, якщо на момент її загибелі (смерті) їх батьки загинули (померли); жінка (чоловік), з якою (з яким) загибла (померла) особа проживали однією сім`єю, але не перебували у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі, за умови що цей факт встановлено рішенням суду, яке набрало законної сили; інші утриманці загиблої (померлої) особи, які мають право на пенсію в разі втрати годувальника відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб".
Суд погоджується з тим, що з метою одержання виплати, особа може здійснити захист свого цивільного права шляхом доведення факту спільного проживання однією сім`єю.
Однак при цьому звертає увагу на необхідність правильного визначення належного відповідача у такій справі, що прямо залежить від заявленої позивачем мети встановлення факту.
При виборі належного відповідача у справі слід виходити з наступного.
Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (стаття 48 ЦПК України).
Статтею 175 ЦПК України встановлено, що викладаючи зміст позовної заяви, саме позивач визначає коло відповідачів, до яких він заявляє позовні вимоги.
За теоретичним визначенням «відповідач» - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами.
У постанові від 30.04.2025 року у справі № 131/364/24 КЦС ВС сформулював позицію про те, що у таких справах спір може виникнути лише між суб`єктами отримання одноразової грошової допомоги, яка розподіляється рівними частками на всіх отримувачів.
Відповідно, між позивачкою та ЛРТЦКСП Полтавської області такого спору бути не може, оскільки останнє не є суб`єктом отримання такої соціальної допомоги згідно із положеннями статті 16-1 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей».
Під час судового розгляду справи встановлено, що відповідно до ч. 4 ст. 16-1 ЗУ «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» у ОСОБА_8 є щонайменше три особи ( ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_3 ), які мають право на одержання одноразової грошової допомоги. Саме ці особи є належними відповідачами у справі за пред`явленими вимогами.
При цьому ОСОБА_4 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 (залучена в якості третьої особи), проти задоволення позову заперечила.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) зробила правовий висновок про те, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо неналежного відповідача. Тобто визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц зазначила, що пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову.
Згідно із статтею 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.
Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.
Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд починається спочатку.
З аналізу наведеної статті слідує, що законодавець поклав на позивача обов`язок визначити відповідача у справі і суд повинен розглянути позов щодо тих відповідачів, яких визначив позивач. Водночас, якщо позивач подав позов до тих, хто відповідати за позовом не повинен, або притягнув не всіх, він не позбавлений права звернутись до суду з клопотанням про заміну неналежного відповідача чи залучення до участі у справі співвідповідачів і суд таке клопотання задовольняє. Тобто ініціатива щодо заміни неналежного відповідача повинна виходити від позивача, який повинен подати клопотання. У цьому клопотанні позивач обґрунтовує необхідність такої заміни, а саме, чому первісний відповідач є неналежним і хто є відповідачем належним.
Клопотання про заміну неналежного відповідача позивач не заявляла.
Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
З урахуванням принципу диспозитивності суд не має права проводити заміну неналежного відповідача належним з власної ініціативи.
Щодо надання можливості вчинення дій з метою розшуку зниклого безвісти чоловіка.
Суд вважає таку підставу недостатньо конкретизованою. Не зазначено які саме права позивачка намагається реалізувати, в порядку якого нормативно-правового акту. Не вказано чи перешкоджає їй відповідач у реалізації цього права (відповідні докази суду не надано). 
З урахуванням викладеного, суд не вбачає підстав для задоволення позову.
Керуючись ст. ст. 10, 12, 81, 258, 259, 263, 265, 315, 319 ЦПК України, суд - 

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позову  ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа Міністерство оборони України, Військова частина НОМЕР_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_3  про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу - відмовити.
Рішення може бути оскаржено до Полтавського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу до Полтавського апеляційного суду протягом 30 днів з дня отримання копії рішення.

Суддя Лубенського 
міськрайонного судупс) В.М. Даценко