РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
і м е н е м У к р а ї н и

06 липня 2026 року 	м. Рівне	№460/6157/26	

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Нор У.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, адміністративну справу за позовом
 	ОСОБА_1 	
до	Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради 	
 	про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинення певних дій, -	

В С Т А Н О В И В:

До Рівненського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради в якому просить суд: визнати протиправними дії Управління державного архітектурно - будівельного контролю Рівненської міської ради, що полягають у проведенні з 09.03.2025 по 20.03.2026 позапланової перевірки дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: "Будівництво господарської будівлі за адресою: АДРЕСА_1 ", за наслідками чого складено: Акт за №4 -ПП від 20.03.2026 за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; припис за №4-ПП від 20.03.2026, виданий ОСОБА_1 , про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів правил, та скасувати вказаний припис. 
Позовні вимоги мотивовані протиправністю дій відповідача щодо проведення позапланової перевірки дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. ОСОБА_1 зазначає, що не є власником об`єкта нерухомості, а відтак не може бути суб`єктом вчинення правопорушень за адресою: АДРЕСА_1 . Будь-які будівельні роботи, роботи з реконструкції позивач не проводив. За наведеного вказує, що припис за №4-ПП від 20.03.2026 не обґрунтований, а тому є протиправним та таким, що підлягає скасуванню. Просить позовні вимоги задовольнити.
Ухвалою від 09.04.2026 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи. 
У встановлений судом строк представником відповідача подано відзив на позовну заяву, в якому останній заперечив щодо задоволення даного позову. В обґрунтування заперечень зазначив, що з метою проведення позапланової перевірки за участю замовника будівництва, Управління ДАБК надіслало відповідні листи з повідомленнями про дату, час та місце здійснення заходів держархбудконтролю, однак позивач такі повідомлення проігнорував, оскільки не прибув на об`єкт будівництва та не забезпечив явку уповноваженого представника. Додатково зазначив, що безпідставними є і доводи представника позивача про те, що ОСОБА_1 не може бути замовником будівництва, оскільки не проживає за адресою виконання будівельних робіт, а також не має статусу суб`єкта містобудування. Так, в матеріалах справи наявна копія договору купівлі-продажу квартири від 24.12.2014, у пункті 6 якого зазначено таке: “Покупець стверджує, що він купує квартиру за спільні кошти подружжя, оскільки перебуває у шлюбі з ОСОБА_1 , згода якого на укладення цього договору посвідчена 24 грудня 2014 року Матвєєвою О. В., приватним нотаріусом Рівненського міського нотаріального округу, реєстраційний № 2800.” Відтак, відповідач вважає, що позапланову перевірку на об`єкті будівництва Управлінням ДАБК проведено у повній відповідності до норм містобудівного законодавства, а відтак відсутні будь-які підстави для скасування оскаржуваного припису. В задоволенні позовних вимог просить суд - відмовити повністю.
Відповідно до вимог частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. 
Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, встановив наступне.
28.07.2025 до Управління ДАБК надійшла заява гр. ОСОБА_2 про порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 .
04.08.2025 відбулось засідання комісії щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності, утвореної при Управлінні ДАБК, з участю заявника та замовника будівництва. За результатами розгляду звернення комісія рекомендувала Управлінню ДАБК провести позапланову перевірку на об`єкті: “Будівництво господарської будівлі за адресою: АДРЕСА_1 ”.
Управлінням ДАБК 05.08.2025 надіслано лист № 01-17/179-25 до Мінрозвитку з проханням прийняти рішення про проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва.
29.09.2025 через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади (СЕВ ОВВ) до Управління ДАБК надійшов лист Мінрозвитку за № 25121/30/10-25, зі змісту якого слідує, що Управлінням ДАБК не було надано достатньо матеріалів, які свідчать про наявність загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та необхідність проведення позапланового заходу, в тому числі, на об`єкті будівництва. Водночас проінформовано, що у разі надходження від Управління ДАБК звернення з відповідними матеріалами, Мінрозвитку повернеться до розгляду питання, спрямованого на прийняття рішення стосовно погодження здійснення позапланового заходу на об`єкті будівництва.
29.09.2025 до Управління ДАБК надійшла повторна заява гр. ОСОБА_2 щодо порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 .
Управлінням ДАБК 09.10.2025 повторно надіслано лист до Мінрозвитку з проханням прийняти рішення про проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва.
14.11.2025 Управління ДАБК отримало наказ Міністерства розвитку громад та територій України від 11.11.2025 № 1591 “Про погодження здійснення позапланових заходів державного архітектурно-будівельного контролю”, пунктом 3 якого Управлінню ДАБК наказано забезпечити в установленому порядку здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, в тому числі, на об`єкті будівництва.
17.11.2025 Управлінням ДАБК видано наказ № 27-ПП “Про проведення позапланової перевірки”, відповідно до пунктів 1, 2 якого ОСОБА_3 , головному спеціалісту інспекційного відділу, доручено провести позапланову перевірку на об`єкті будівництва.
26.11.2025 оформлено направлення для проведення планового (позапланового) заходу № 27-ПП, в якому визначено строк проведення позапланової перевірки з 26.11.2025 по 09.12.2025.
Відповідно до пунктів 16, 17 Порядку № 553 за результатами проведення позапланової перевірки уповноваженою посадовою особою Управління ДАБК складено акт перевірки від 09.12.2025 № 27-ПП, а також, з огляду на виявлене порушення містобудівного законодавства, видано припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 09.12.2025 № 27-ПП.
Так, згідно з приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 09.12.2025 № 27-ПП відповідача зобов`язано зупинити виконання будівельних робіт з нового будівництва господарської будівлі у дворі багатоквартирного будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , та до 09.02.2026 набути право на виконання таких робіт відповідно до статті 34 Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності” і Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466. Про виконання зазначеного припису замовника будівництва зобов`язано повідомити Управління ДАБК до 09.02.2026.
У термін, визначений у приписі про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 09.12.2025 № 27-ПП, відповідач не повідомив Управління ДАБК про факт виконання вимог цього припису. 
25.02.2026 Управління ДАБК отримало лист Міністерства розвитку громад та територій України за № 4683/30/10-26, в останньому абзаці якого зазначено, що органам державного архітектурно-будівельного контролю на період воєнного стану дозволено здійснення позапланових заходів державного архітектурно-будівельного контролю без рішення Мінрозвитку, зокрема, для перевірки виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.
04.03.2026 Управлінням ДАБК видано наказ № 4-ПП “Про проведення позапланової перевірки”, відповідно до пунктів 1, 2 якого ОСОБА_3 , головному спеціалісту інспекційного відділу, доручено провести позапланову перевірку на об`єкті будівництва.
09.03.2026 оформлено направлення для проведення планового (позапланового) заходу № 4-ПП, в якому визначено строк проведення позапланової перевірки з 09.03.2026 по 20.03.2026.
За результатами проведення позапланової перевірки в період з 09.03.2026 по 20.03.2026 встановлено, що ОСОБА_1 не виконав вимог зазначеного вище припису, оскільки не набув право на виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, що підтверджується відсутністю відомостей щодо реєстрації відповідного документа у Реєстрі будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва.
20.03.2026 замовнику будівництва видано припис за № 4-ПП про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил з вимогою знести у термін до 21.05.2026 самочинно збудований об`єкт - двоповерхову господарську будівлю зовнішніми габаритами 4,05 м на 5,50 м, розташовану у дворі багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 .
Не погоджуючись з таким діями позивач звернувся в суд з даним позовом. 
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне. 
Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначає Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17.02.2011, який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів. 
Відповідно до положень частини першої статті 41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. 
Підставами для проведення позапланової перевірки є:
1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;
2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;
3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;
4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;
5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;
6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;
7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Проведення позапланових перевірок з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється.
Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 і визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Відповідно до пункту 5 Порядку №553 Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок.
Відповідно до пункту 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Пункт 7 Порядку №553 закріплює, що підставою для проведення позапланової перевірки може бути:
- подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;
- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;
- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;
- перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;
- вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;
- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;
- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Під час проведення позапланової перевірки підлягають контролю виключно питання, які стали підставою для проведення такої перевірки.
Отже нормами Закону № 3038-VI та Порядку № 553, з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, встановлені умови та порядок проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю. Лише їх дотримання може бути належною підставою для проведення позапланової перевірки та оформлення її результатів, які створюють для суб`єкта містобудування юридичні наслідки. Невиконання органами державного архітектурно-будівельного контролю вимог законодавця щодо порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю призводить до визнання перевірки незаконної та відсутності правових наслідків такої.
Зазначене відповідає позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 26.02.2020 у справі № 826/7847/17.
Тобто, законодавцем встановлено вичерпний перелік підстав для проведення позапланової перевірки.
Однак, у даному Акті перевірки не зазначається, що було підставою для позапланової перевірки.
Судом встановлено, що позивач проживає та зареєстрований по АДРЕСА_2 , відтак, позбавлений можливості проводити будівельні та інші роботи за адресою: АДРЕСА_1 .
Суб`єктами господарювання для Державної архітектурно-будівельної інспекції (ДАБК) є фізичні особи-підприємці та юридичні особи (замовники, підрядники, проектувальники), які здійснюють діяльність у сфері містобудування, зареєстровані в установленому порядку та несуть відповідальність за порушення будівельних норм. Це учасники відносин, щодо яких здійснюється контроль. 
25.11.2025 ОСОБА_1 отримав повідомлення з Управління державного архітектурно - будівельного контролю Рівненської міської ради про те, що Управлінням видано наказ про проведення позапланової перевірки на об`єкті “Будівництво господарської будівлі за адресою АДРЕСА_1 ”. 
У вказаному повідомленні зазначалося, що відповідно до пункту 9 Порядку здійснення державного архітектурно - контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, державний архітектурно - будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. 
Таким чином, Управління державного архітектурно - будівельного контролю Рівненської міської ради повідомило, що йому необхідно прибути або направити уповноваженого представника 26.11.2025 о 11 годині 00 хвилин на об`єкт будівництва за адресою АДРЕСА_1 . 
У даному листі також зазначалося, що при собі необхідно мати документ, що посвідчує особу, ідентифікаційний код, усі наявні документи на проведення даного будівництва. 
Однак, представником позивача було надіслано заяву в Управління містобудування та архітектури, де зазначалося, що ОСОБА_1 не є суб`єктом містобудування, ніякого будівництва на АДРЕСА_1 він не проводить, а тому у нього немає ніяких документів на проведення вищезазначеного будівництва. Також, зазначалося, що він не є власником житлового будинку за вищевказаною адресою. Також, він не зареєстрований за даною адресою. 
Правовстановлюючі документи на житловий будинок з надвірними будівлями надавались в розпорядження відповідача. Водночас, відповідач ними знехтував та перебравши на себе повноваження інших органів, у тому числі суду, і констатував, що позивач є співвласником квартири АДРЕСА_3 .
Крім цього, з технічного паспорту на вказаний житловий будинок, який виготовлений у 1990 році, вбачається, що на земельній ділянці, яка є прибудинковою територією будинку за адресою АДРЕСА_1 , сараї із цегли побудовані понад 35 років назад, які закріплені за квартирами АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 у даному будинку.
Тобто, відсутність у позивача статусу суб`єкта містобудування, а також відсутність факту виконання ним будівельних робіт за вищевказаною адресою виключає можливість проведення перевірки позивача на підставі та у спосіб, що визначений Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, та статтею 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".
Крім того, відповідно до пунктів 16-21 Порядку 553, за результатами позапланової перевірки посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Перевірка проводиться у присутності суб`єкта містобудівної діяльності або його представника. При цьому копії акта перевірки та припису мають бути вручені суб`єкту містобудівної діяльності, а у разі відмови останніх від їх отримання, у відповідних документах робиться відмітка про відмову від підпису та надсилаються рекомендованим листом з повідомленням.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 19.06.2018 у справі № 810/3517/17, від 22.10.2018 у справі № 153/876/17 та від 10.07.2019 у справі № 521/17659/17.
В порушення вимог зазначеного законодавства, Акт про проведення перевірки та припис були надіслані ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_8 , хоча він проживає і зареєстрований за адресою АДРЕСА_2 , про що достовірно було відомо відповідачу. 
У зв`язку з цим, дії відповідача з приводу проведення позапланової перевірки дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: “Будівництво господарської будівлі за адресою: АДРЕСА_1 ” на думку суду, є протиправними.
Щодо винесення припису, суд зазначає наступне.
Відповідно до п.11 Порядку №553 Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право:
1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;
2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;
3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених абзацом шістнадцятим частини першої статті 41 Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності”.
Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Однак, як зазначалося вище, позивач не має статусу суб`єкта містобудування, а тому винесений йому припис є незаконним та підлягає скасуванню. 
Варто зазначити, що протокол про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності відносно позивача не складався, постанова про притягнення його до адміністративної відповідальності з цих питань не виносилась і доказів протилежного відповідачем не надано. 
Відтак, відповідач належним чином не реалізував документ перевірки та не встановив наявність вини відповідача.
Посилання останнього на внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 08 вересня 2025 року щодо виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва саме позивачем є передчасним, позаяк за частиною першою статті 62 Конституції України лише обвинувальний вирок суду є тим судовим актом, у якому повинна бути встановлена винуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Тому інші акти публічної влади не можуть містити жодних позицій щодо винуватості особи, навіть у вигляді припущень. 
Натомість судом встановлено, що згідно постанови Рівненського міського суду від 17 листопада 2025 року у справі №569/21344/25, яка набрала законної сили 25 лютого 2026 року, позов ОСОБА_1 до адміністративної комісії виконавчого комітету Рівненської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення задоволено частково.
Скасовано постанову №668 у справі про адміністративне правопорушення, винесену 24 вересня 2025 року адміністративною комісією при виконавчому комітеті Рівненської міської ради, про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.152 КУпАП, та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1360 грн, провадження у справі про адміністративне правопорушення закрито.
У даній постанові судом зазначається, що власником квартири у АДРЕСА_8 є ОСОБА_4 , про що свідчить витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 31547019 від 24 грудня 2014 року. Позивач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , згідно з паспортом серії НОМЕР_1 , виданим 12 листопада 1997 року Рівненським РВ УМВС України в Рівненській області. Отже, суб`єктом адміністративної відповідальності за правопорушення, передбачене ст.152 КУпАП, у цьому випадку є власник квартири ОСОБА_4 , а не позивач. Констатовано, що ОСОБА_1 не може бути суб`єктом вчинення правопорушень за адресою м.Рівне, вул.Базіна, 27.
Частиною першою статті 6 Конвенції гарантовано право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
У пункті 27 рішення у справі "Глоба проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що саме на державу покладається обов`язок вжиття у межах її компетенції усіх необхідних кроків для того, щоб виконати остаточне рішення суду та, діючи таким чином, забезпечити ефективне залучення усього її апарату. Не зробивши цього, вона не виконає вимоги, що містяться у пункті 1 статті 6 Конвенції.
Крім того, у Рішенні від 15.05.2019 року № 2-р(II)/2019 Конституційний Суд України з посиланням на практику ЄСПЛ підкреслив, що визначене статтею 6 Конвенції право на суд було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне обов`язкове судове рішення не виконувалося на шкоду одній зі сторін; і саме на державу покладено позитивний обов`язок створити систему виконання судових рішень, яка була б ефективною як у теорії, так і на практиці, і гарантувала б їх виконання без неналежних затримок; ефективний доступ до суду включає право на те, щоб рішення суду було виконане без невиправданих затримок; держава та її державні органи відповідальні за повне та своєчасне виконання судових рішень, які постановлені проти них (пункт 84 рішення у справі «Валерій Фуклєв проти України» від 07.06.2005 року, заява № 6318/03; пункт 43 рішення у справі «Шмалько проти України» від 20.07.2004 року, заява № 60750/00; пункти 46, 51, 54 рішення у справі «Юрій Миколайович Іванов проти України» від 15.10.2009 року, заява № 40450/04; пункт 64 рішення у справі «Apostol v. Georgia» від 28.11.2006 року, заява № 30779/04).
У пункті 41 Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету міністрів ради Європи щодо якості судових рішень зазначено, що обов`язок судів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна із сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматись принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Водночас, за змістом рішення Європейського суду з прав людини по справі «Серявін та інші проти України» (Заява N 4909/04) від 10 лютого 2010 року визначено, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент.
Вказане є преюдиційним фактом та не потребує доведення в даній справі, позаяк у цій справі бере участь позивач, щодо якого цей факт встановлено.
Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. 
Частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
На переконання суду, відповідачем не доведено правомірності вчинення дій, з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.
За наведеного, позов підлягає задоволенню повністю.
Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, суд присуджує на користь позивача витрати по сплаті судового збору в сумі 1331,20 грн. 
Керуючись статтями 241-246, 255, 257-262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради про визнання дій та припису протиправними, скасування припису - задовольнити повністю.
Визнати протиправними дії Управління державного архітектурно - будівельного контролю Рівненської міської ради, що полягають у проведенні з 09.03.2026 ро 20.03.2026 позапланової перевірки дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: “Будівництво господарської будівлі за адресою: АДРЕСА_1 ”, за наслідками чого складено: Акт за №4-ПП від 20.03.2026 про проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; припис за №4-ПП від 20.03.2026, виданий ОСОБА_1 про зупинення підготовчих та будівельних робіт.
Скасувати припис за №4-ПП від 20.03.2026 року, виданий ОСОБА_1 , про зупинення підготовчих та будівельних робіт.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 1331, 20 грн. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду. 
Повний текст рішення складений 06 липня 2026 року 
Учасники справи:
Позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_9 , паспорт громадянина України НОМЕР_1 , 
Відповідач - Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради (вул. Казимира Любомирського, буд. 6,м. Рівне,Рівненська обл.,33028, ЄДРПОУ/РНОКПП 41330278) 

Суддя       У.М. Нор