ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
22 червня 2026 року 	Справа № 280/3480/26 м.Запоріжжя	

Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Богатинського Б.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Департаменту з управління житлово-комунальним господарством Запорізької міської ради до Північного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «ЗАПОРІЖБУДГРУП» про визнання протиправним та скасування висновку, -

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Департаменту з управління житлово-комунальним господарством Запорізької міської ради (далі - позивач, Замовник) до Північного офісу Держаудитслужби (далі - відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «ЗАПОРІЖБУДГРУП» (далі - третя особа), в якій позивач просить суд:
Визнати протиправним та скасувати в повному обсязі Висновок про результати проведення моніторингу процедури закупівлі UA-2026-02-11-012846-a, опублікований 03.04.2026 Північним офісом Держаудитслужби за предметом закупівлі «Капітальний ремонт окремих квартир житлового будинку по вул. Незалежної України, 71 у м. Запоріжжя після потрапляння боєприпасів» (код ДК 021:2015 - 45453000-7 капітальний ремонт і реставрація) (UA-2026-02-11-012846-a)».
Позивачем сплачений судовий збір у розмірі 2662,40 грн.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що не погоджується з висновком відповідача з наступного. Відповідно до п. 1 Постанови Кабінету Міністрів України від 11 жовтня 2016 р. № 710 «Про ефективне використання державних коштів» (далі - Постанова №710) затверджені заходи щодо ефективного та раціонального використання державних коштів, передбачених для утримання органів державної влади та інших державних органів, утворених органами державної влади підприємств, установ та організацій, які використовують кошти державного бюджету. Розміщення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі є обов`язковим виключно для замовників, які здійснюють закупівлі за кошти державного бюджету, відповідно до п. 4-1 Постанови № 710. Оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному веб-сайті для замовників, які здійснюють закупівлі за кошти місцевого бюджету рекомендаційний характер, а не обов`язок для Замовника. Запропоновані в складі пропозиції учасника еквівалентні матеріали повністю відповідають технічним, функціональним, якісним характеристикам та виконують проектні рішення, що були передбачені в проекті. Допускаються відмінності в найменуванні еквіваленту в порівнянні з проектом, оскільки в проекті всі найменування вважаються аналоговими (еквівалентними) з метою розуміння з якими технічними, функціональними та якісними характеристиками мають бути матеріали. Кошторисні розрахунки на стадії тендерної пропозиції є прогнозними та підлягають уточненню в ході виконання робіт залежно від фактичних технологічних потреб, обсягів та засобів механізації за погодженням з проектувальником - розробником проекту та технічним наглядом. Усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі недоліків в оформленні тендерної документації у запропонований в оскаржуваному висновку спосіб, а саме шляхом розірвання (припинення) договору, призведе до порушення прав та інтересів позивача, третьої особи та матиме для них негативні наслідки, що є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками Позивач просить задовольнити позовні вимоги.
Ухвалою суду від 21 квітня 2026 року відкрито провадження у справі, призначено справу до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.
06 травня 2026 року відповідач подав відзив на позовну заяву, у якому відповідач вважає позов є необґрунтованим, безпідставним та таким, що не підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Моніторингом обґрунтовано встановлено, що на порушення пункту 4-1 Постанови №710 Замовником, як головним розпорядником бюджетних коштів, не забезпечено оприлюднення на відповідному вебсайті обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі. Замовник у позовній заяві хибно зазначає, що запропоновані матеріали (дюбелі, профілі та інші) повністю відповідають зазначеним критеріям, є еквівалентними та не є гіршими за визначені у технічній специфікації, з огляду на наступне. Згідно з пунктом 3 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178, в редакції чинній на момент оголошення відкритих торгів (далі - Особливості № 1178) Замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону № 922-VIII, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом № 922-VIII. За результатами здійсненого моніторингу встановлено невідповідність тендерної пропозиції ТОВ «ЗАПОРІЖБУДГРУП» вимогам тендерної документації Замовника, з огляду на наступне. Замовником у технічній специфікації Додатку 3 до ТД при виконанні робіт за предметом закупівлі передбачено придбання будівельних матеріалів, зокрема, за позиціями 18, 22, 85, 195, 199, 229, 268, 272, 357, 361, 477, 500, 514, а саме: Віконний блок ПВХ 1200*1400; Листи гіпсокартоні для стін 12,5 мм; Дюбелі швидкий монтаж 6х40 мм; Профіль UD 27/28. Аналізом інформації, розміщеної в електронній системі закупівель, установлено, що в частині кошторисних розрахунків наданих ТОВ «ЗАПОРІЖБУДГРУП» у локальному кошторисі на будівельні роботи № 02-01-01, що має бути складений відповідно до технічного завдання, зазначив: вікна металопластикові, листи ГКЛ, Дюбелі швидкий монтаж 6х60 мм, Профіль UD, що в свою чергу не відповідає вимогам Додатку 3 до ТД. ТОВ «ЗАПОРІЖБУДГРУП» у складі тендерної пропозиції надано Підсумкову відомість ресурсів, в якій, згідно з пунктом 4 Додатку 9 до ТД, обов`язково повинен зазначити, зокрема, найменування матеріального ресурсу з характеристиками, за позицією 31 зазначено: «вікна металопластикові» та у колонці «Обґрунтування цін» надано посилання: https://korsa.online/lastorders/pvc-window-800x1400-single-leaf-id44239, за результатами аналізу якого встановлено, що Учасник пропонує металопластикові вікна розміром 800x1400 мм, вказане також не відповідає вимогам технічної специфікації Додатку 3 до ТД, які Замовник включив до вимог щодо позиції: «Віконний блок ПВХ 1200*1400». Замовником, на порушення вимог підпункту 2 пункту 44 Особливостей №1178, не відхилено тендерну пропозицію ТОВ «ЗАПОРІЖБУДГРУП», як таку коли тендерна пропозиція не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, а натомість, укладено Договір вартістю 2 787 367,20 гривень. При проведенні моніторингу процедури закупівлі та складанні висновку про результати моніторингу процедури закупівлі відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідач зазначив один із способів, шляхів усунення виявленого порушення, який є чітким і зрозумілим. вимоги, зазначені у спірному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі шляхом розірвання договору, підлягають виконанню. Відповідач просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
12 травня 2026 року третьою особою надані до суду пояснення. ТОВ «ЗАПОРІЖБУДГРУП» погоджується із доводами позовної заяви та вважає за необхідне надати наступні пояснення. У складі тендерної пропозиції ТОВ «ЗАПОРІЖБУДГРУП» у локальних кошторисах зазначені матеріали, які за своїми технічними, якісними та функціональними характеристиками є еквівалентними матеріалам, визначеним у технічній специфікації замовника. Запропоновані в складі пропозиції ТОВ «ЗАПОРІЖБУДГРУП» еквівалентні матеріали повністю відповідають технічним, функціональним, якісним характеристикам та виконують проектні рішення, що були передбачені в проекті. ТОВ «ЗАПОРІЖБУДГРУП» не було порушено вимог тендерної документації.
15 травня 2026 року позивачем разом з заявою про поновлення процесуального строку подана до суду відповідь на відзив. Департамент з управління житлово-комунальним господарством Запорізької міської ради є органом місцевого самоврядування, що підтверджується відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб – підприємців та громадських формувань, та головним розпорядником коштів місцевого бюджету, а не державного бюджету. Позивач не належить до суб`єктів, на яких поширюється дія пункту 4-1 Постанови № 710, а тому твердження відповідача щодо наявності у позивача обов`язку з оприлюднення відповідного обґрунтування ґрунтується на неправильному тлумаченні положень зазначеної постанови. Відповідач не надав жодного належного та допустимого доказу на підтвердження того, що матеріали, зазначені у складі тендерної пропозиції ТОВ «ЗАПОРІЖБУДГРУП», не відповідають технічній специфікації Замовника або є гіршими за своїми характеристиками. У даному випадку тендерна пропозиція ТОВ «ЗАПОРІЖБУДГРУП» повністю відповідала вимогам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації. Позивач просить суд позов задовольнити у повному обсязі.
На підставі матеріалів справи, суд встановив наступні обставини.
Північним офісом Держаудитслужби здійснено моніторинг процедури закупівлі відповідно до статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року №922-VIII (далі - Закон № 922-VIII) та на підставі наказу Північного офісу Держаудитслужби від 12.03.2026 № 100 «Про початок моніторингу процедур закупівель/ закупівель», на предмет дотримання Департаментом з управління житлово-комунальним господарством Запорізької міської ради, (Замовник) Закону № 922 -VIII з урахуванням Особливостей № 1178, в редакції чинній на момент оголошення відкритих торгів, при проведенні процедури відкритих торгів на закупівлю робіт з капітального ремонту окремих квартир житлового будинку по вул. Незалежної України, 71 у м. Запоріжжя після потрапляння боєприпасів, за кодом ДК 021:2015: 45453000-7 Капітальний ремонт і реставрація, очікуваною вартістю 3 099 094,00 гривень, (інформацію оприлюднено в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2026-02-11-012846-a).
Аналізом інформації, розміщеної на вебпорталі Уповноваженого органу встановлено, що переможцем процедури закупівлі обрано єдиного учасника - ТОВ «ЗАПОРІЖБУДГРУП» з ціновою пропозицією 2 787 367,20 гривень та укладено договір по об`єкту: «Капітальний ремонт окремих квартир житлового будинку по вул. Незалежної України, 71 у м. Запоріжжя після потрапляння боєприпасів» від 05.03.2026 №НУ71/ДП/ОКВ.
Предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, дотримання порядку розміщення інформації про закупівлю, оприлюднення інформації щодо закупівлі, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII з урахуванням Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 у редакції чинній на дату оголошення відкритих торгів, розгляду тендерної пропозиції, своєчасність надання інформації та документів у випадках, передбачених Законом № 922-VIII, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, внесення змін до договору.
Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель на 2026 рік, оголошення про проведення відкритих торгів, тендерну документацію затверджену рішенням уповноваженої особи Замовника від 11.02.2026 № 11-02/26/1, зі змінами (ТД), реєстр отриманих тендерних пропозицій від 26.02.2026, тендерну пропозицію ТОВ «ЗАПОРІЖБУДГРУП» (далі - Учасник, Переможець), протокол про прийняття рішення уповноваженою особою щодо визначення переможця процедури закупівлі від 27.02.2026 №27-02/26 та повідомлення про намір укласти договір про закупівлю від 27.02.2026, договір по об`єкту: «Капітальний ремонт окремих квартир житлового будинку по вул. Незалежної України, 71 ум. Запоріжжя після потрапляння боєприпасів» від 05.03.2026 №НУ71/ДП/ОКВ (далі - Договір), додаткову угоду від 09.03.2026 № 1, пояснення та документи надані Замовником від 17.03.2026, від 25.03.2026 та від 30.03.2026 на запити органу державного фінансового контролю.
03.04.2026 Північним офісом Держаудитслужби оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури відкритих торгів на закупівлю робіт «Капітальний ремонт окремих квартир житлового будинку по вул. Незалежної України, 71 у м. Запоріжжя після потрапляння боєприпасів» (код ДК 021:2015 - 45453000-7 капітальний ремонт і реставрація) (UA-2026-02-11-012846-а), у якому вказано: 
1) за результатами розгляду питання щодо дотримання порядку розміщення інформації про закупівлю на виконання Постанови № 710, встановлено порушення вимог пункту 4-1 Постанови № 710; Зважаючи на те, що Замовник є розпорядником бюджетних коштів, до нього, як до розпорядника бюджетних коштів застосовується вимоги пункту 4-1 Постанови № 710, що носить імперативний характер. Замовником, як головним розпорядником бюджетних коштів, не забезпечено оприлюднення на відповідному вебсайті обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі.
2) за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ «ЗАПОРІЖБУДГРУП», установлено порушення вимог підпункту 2 пункту 44 Особливостей № 1178, встановлено невідповідність тендерної пропозиції ТОВ «ЗАПОРІЖБУДГРУП» вимогам тендерної документації. Замовником у технічній специфікації Додатку 3 до ТД при виконанні робіт за предметом закупівлі передбачено придбання будівельних матеріалів, зокрема, за позиціями 18, 22, 85, 195, 199, 229, 268, 272, 357, 361, 477, 500, 514, а саме: Віконний блок ПВХ 1200*1400; Листи гіпсокартоні для стін 12,5 мм; Дюбелі швидкий монтаж 6х40 мм; Профіль UD 27/28. Однак, аналізом інформації, розміщеної в електронній системі закупівель, установлено, що в частині кошторисних розрахунків наданих ТОВ «ЗАПОРІЖБУДГРУП» у локальному кошторисі на будівельні роботи № 02-01-01, що має бути складений відповідно до технічного завдання, зазначив: вікна металопластикові, листи ГКЛ, Дюбелі швидкий монтаж 6х60 мм, Профіль UD, що в свою чергу не відповідає вимогам Додатку 3 до ТД. Разом з тим, ТОВ «ЗАПОРІЖБУДГРУП» у складі тендерної пропозиції надано Підсумкову відомість ресурсів, в якій, згідно з пунктом 4 Додатку 9 до ТД, обов`язково повинен зазначити, зокрема, найменування матеріального ресурсу з характеристиками, за позицією 31 зазначено: - «вікна металопластикові» та у колонці «Обґрунтування цін» надано посилання: https://korsa.online/lastorders/pvc-window-800x1400-single-leaf-id44239, за результатами аналізу якого встановлено, що Учасник пропонує металопластикові вікна розміром 800x1400 мм, що також не відповідає вимогам технічної специфікації Додатку 3 до ТД, які Замовник включив до вимог щодо позиції: «Віконний блок ПВХ 1200*1400».
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Північний офіс Держаудитслужби зобов`язав здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Вважаючи Висновок протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам, суд виходить з такого.
Частиною 2 статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року №2939-ХІІ (далі - Закон №2939-ХІІ) здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади зі спеціальним статусом, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
Відповідно до статті 2 Закону №2939-ХІІ головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, в тому числі суб`єктах господарювання, у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків акцій (часток) належить суб`єктам господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року №43 (далі - Положення №43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади із спеціальним статусом, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Держаудитслужба, відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення №43, реалізує державний фінансовий контроль через здійснення:
державного фінансового аудиту;
перевірки закупівель;
інспектування (ревізії);
моніторингу закупівель.
Відповідно до статті 5 Закону №2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад встановлює Закон України від 25 грудня 2015 року №922-VIII «Про публічні закупівлі» (далі - Закон №922-VIII).
За змістом статті 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:
1) дані автоматичних індикаторів ризиків;
2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;
5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися:
інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель;
інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах;
інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.
Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.
Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.
Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.
Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
У разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника та/або уповноважена особа замовника не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку.
У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Номер протоколу зазначається в електронній системі закупівель наступного робочого дня з дня складання протоколу, а також зазначаються дата та номер відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження.
Якщо органом оскарження прийнято до розгляду скаргу від суб`єкта оскарження у порядку, встановленому цим Законом, орган державного фінансового контролю не приймає рішення про початок моніторингу процедури закупівлі щодо тих порушень, обставин, підстав, що були або є предметом розгляду органом оскарження незалежно від прийнятого органом оскарження рішення щодо таких порушень, обставин, підстав.
Якщо органом оскарження прийнято до розгляду скаргу від суб`єкта оскарження у порядку, встановленому цим Законом, після прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі чи після опублікування висновку, протягом наступного робочого дня з дня розміщення скарги суб`єктом оскарження в електронній системі закупівель керівник органу державного фінансового контролю або його заступник до моменту опублікування рішення органу оскарження зупиняє рішення органу державного фінансового контролю, а замовник до моменту опублікування рішення органу оскарження зупиняє виконання зобов`язань щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, щодо тих порушень, обставин, підстав, що стали предметом розгляду органом оскарження, з відповідним повідомленням в електронній системі закупівель.
Після оприлюднення рішення органу оскарження замовником у порядку, встановленому цією статтею, усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, зазначених у висновку, здійснюється в частині, що не була предметом розгляду органом оскарження.
У разі оскарження в судовому порядку рішення органу оскарження рішення про початок моніторингу процедури закупівлі не приймається щодо тих порушень, обставин, підстав, які були або є предметом судового розгляду.
У разі наявності підстав, визначених частиною другою цієї статті, що містять ознаки порушень та які не були предметом розгляду органом оскарження та/або оскарження у судовому порядку рішення органу оскарження, рішення про початок моніторингу процедури закупівлі щодо інших ознак порушень приймається після оприлюднення рішення органу оскарження в електронній системі закупівель у порядку, встановленому статтею 18 цього Закону, або після набрання рішенням суду законної сили.
Обмін інформацією між органом державного фінансового контролю та замовником, встановлений цією статтею, здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель.
Узагальнена інформація, зазначена у пункті 3 частини першої статті 9 цього Закону, подається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, Уповноваженому органу до 1 березня року, наступного за звітним бюджетним роком.
Форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Методика визначення автоматичних індикаторів ризиків, їх перелік та порядок застосування затверджується центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, за погодженням з Уповноваженим органом.
Як встановлено судом, оскаржуваний висновок винесений на підставі того, що позивачем під час проведення вказаної закупівлі допущено порушення вимог пункту 4-1 Постанови № 710 та підпункту 2 пункту 44 Особливостей № 1178.
Так, за результатами розгляду питання щодо дотримання порядку розміщення інформації про закупівлю на виконання Постанови № 710, встановлено порушення вимог пункту 4-1 Постанови № 710; Зважаючи на те, що Замовник є розпорядником бюджетних коштів, до нього, як до розпорядника бюджетних коштів застосовується вимоги пункту 4-1 Постанови № 710, що носить імперативний характер. Замовником, як головним розпорядником бюджетних коштів, не забезпечено оприлюднення на відповідному веб-сайті обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі.
Позивач заперечуючи вказане, зазначав, що розміщення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі є обов`язковим виключно для замовників, які здійснюють закупівлі за кошти державного бюджету, відповідно до п. 4-1 Постанови № 710. Оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному веб-сайті для замовників, які здійснюють закупівлі за кошти місцевого бюджету рекомендаційний характер, а не обов`язок для Замовника.
Оцінюючи такі висновки відповідача та доводи позивача, суд враховує наступне.
Відповідно до частини 1 статті 4 Закону №922-VIII планування закупівель здійснюється на підставі наявної потреби у закупівлі товарів, робіт і послуг. Заплановані закупівлі включаються до річного плану закупівель (далі - річний план).
Річний план та зміни до нього безоплатно оприлюднюються замовником в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня затвердження річного плану та змін до нього.
Закупівля здійснюється відповідно до річного плану.
Згідно із вимогами пункту 3 частини 2 статті 4 Закону №922-VIII річний план закупівель повинен містити інформацію про розмір бюджетного призначення та/або очікувану вартість предмета закупівлі.
Отже, перед здійсненням процедури закупівлі Замовник зобов`язаний визначити очікувану вартість предмета закупівлі з урахуванням усіх його необхідних вартісних, технічних, функціональних та якісних характеристик.
Так, 11.10.2016 Кабінетом Міністрів України було прийнято постанову № 710 «Про ефективне використання державних коштів», якою затверджено заходи щодо ефективного та раціонального використання державних коштів, передбачених для утримання органів державної влади та інших державних органів, утворених органами державної влади підприємств, установ та організацій, які використовують кошти державного бюджету.
Відповідно до підпункту 1 пункту 4 Постанови № 710 рекомендовано з урахуванням затверджених цією постановою заходів: органам місцевого самоврядування - затвердити заходи щодо ефективного та раціонального використання бюджетних коштів, а також забезпечити оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, його очікуваної вартості та/або розміру бюджетного призначення на власному веб-сайті протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівель або повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами переговорної процедури закупівель.
В подальшому, 16.12.2020 Кабінетом Міністрів України прийнято Постанову №1266 «Про внесення змін до постанов Кабінету Міністрів України від 1 серпня 2013 року №631 і від 11 жовтня 2016 року № 710», якою доповнено Постанову № 710 пунктом 4-1.
Пунктом 4-1 Постанови №710 визначено, що головним розпорядникам бюджетних коштів (розпорядникам бюджетних коштів нижчого рівня), суб`єктам господарювання державного сектору економіки з метою прозорого, ефективного та раціонального використання коштів забезпечити:
обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі;
оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному веб-сайті (або на офіційному веб-сайті головного розпорядника бюджетних коштів, суб`єкта управління об`єктами державної власності, що здійснює функції з управління суб`єктом господарювання державного сектору економіки) протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівель або повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами переговорної процедури закупівель.
Таким чином, вказаною нормою встановлений обов`язок щодо розміщення на веб-сайті обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі, а проведення перевірки дотримання такої вимоги покладено на Державну аудиторську службу України.
До подібного висновку прийшов Верховний Суд у постанові від 30.03.2023 у справі №420/11945/21.
При цьому, як встановлено судом, не є спірним між сторонами, Замовником, як головним розпорядником бюджетних коштів, не забезпечено оприлюднення на відповідному веб-сайті обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі.
Отже, порушено вимоги пункту 4-1 Постанови КМУ №710 знайшли свої підтвердження та не спростовані позивачем.
Щодо порушення вимог підпункту 2 пункту 44 та пункту 3 Особливостей №1178.
Відповідно до пункту 3 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом.
Відповідно до пункту 31 частини першої статті 1 Закону №922-VIII тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.
Відповідно до частини першої статті 22 Закону №922-VIII тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.
З огляду на вимоги пункту 31 частини першої статті 1 Закону №922-VIII, тендерна документація розробляється та затверджується замовником і повинна містити перелік складових, визначених частиною другою статті 22 Закону.
Пунктом 43 Особливостей встановлено, що якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.
Під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції та/або подання яких вимагається тендерною документацією, розуміється у тому числі відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачається тендерною документацією (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції). Невідповідністю в інформації та/або документах, які надаються учасником процедури закупівлі на виконання вимог технічної специфікації до предмета закупівлі, вважаються помилки, виправлення яких не призводить до зміни предмета закупівлі, запропонованого учасником процедури закупівлі у складі його тендерної пропозиції, найменування товару, марки, моделі тощо.
Замовник не може розміщувати щодо одного і того ж учасника процедури закупівлі більше ніж один раз повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, крім випадків, пов`язаних з виконанням рішення органу оскарження.
Згідно абзацу 2 підпункту 2 пункту 44 Особливостей замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли: тендерна пропозиція: не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих особливостей.
Отже, тендерна документація має бути сформована замовником відповідно до законодавчих норм, а учасник при підготовці своєї тендерної пропозиції має керуватись саме вимогами тендерної документації та зобов`язаний неухильно їх дотримуватись, так як невиконання учасником вимог тендерної документації тягне за собою наслідки (відхилення тендерної пропозиції).
Таким чином, тендерна документація містить чіткі вимоги до предмета закупівлі, зокрема його технічні та якісні характеристики. Учасники зобов`язані подавати пропозиції, які повністю відповідають цим вимогам. Якщо учасник не надає необхідну інформацію або документи, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим вимогам, зокрема, про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції, його пропозиція вважається такою, що не відповідає умовам тендеру. Замовник повинен відхилити таку пропозицію, посилаючись на відповідні пункти тендерної документації та норми законодавства.
Під час моніторингу, за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ «ЗАПОРІЖБУДГРУП», установлено порушення вимог підпункту 2 пункту 44 Особливостей № 1178, оскільки встановлено невідповідність тендерної пропозиції ТОВ «ЗАПОРІЖБУДГРУП» вимогам тендерної документації. 
Замовником у технічній специфікації Додатку 3 до ТД при виконанні робіт за предметом закупівлі передбачено придбання будівельних матеріалів, зокрема, за позиціями 18, 22, 85, 195, 199, 229, 268, 272, 357, 361, 477, 500, 514, а саме: Віконний блок ПВХ 1200*1400; Листи гіпсокартоні для стін 12,5 мм; Дюбелі швидкий монтаж 6х40 мм; Профіль UD 27/28. 
Однак, аналізом інформації, розміщеної в електронній системі закупівель, установлено, що в частині кошторисних розрахунків наданих ТОВ «ЗАПОРІЖБУДГРУП» у локальному кошторисі на будівельні роботи № 02-01-01, що має бути складений відповідно до технічного завдання, зазначив: вікна металопластикові, листи ГКЛ, Дюбелі швидкий монтаж 6х60 мм, Профіль UD, що в свою чергу не відповідає вимогам Додатку 3 до ТД. 
Разом з тим, ТОВ «ЗАПОРІЖБУДГРУП» у складі тендерної пропозиції надано Підсумкову відомість ресурсів, в якій, згідно з пунктом 4 Додатку 9 до ТД, обов`язково повинен зазначити, зокрема, найменування матеріального ресурсу з характеристиками, за позицією 31 зазначено: - «вікна металопластикові» та у колонці «Обґрунтування цін» надано посилання: https://korsa.online/lastorders/pvc-window-800x1400-single-leaf-id44239, за результатами аналізу якого встановлено, що Учасник пропонує металопластикові вікна розміром 800x1400 мм, що також не відповідає вимогам технічної специфікації Додатку 3 до ТД, які Замовник включив до вимог щодо позиції: «Віконний блок ПВХ 1200*1400».
На спростування вказаного порушення позивач зазначав, що запропоновані в складі пропозиції учасника еквівалентні матеріали повністю відповідають технічним, функціональним, якісним характеристикам та виконують проектні рішення, що були передбачені в проекті. 
З аналізу локального кошторису на будівельні роботи № 02-01-01, судом встановлено, що вказані третьою особою: вікна металопластикові (відповідно до підсумкової відомості ресурсів «Віконний блок ПВХ 800x1400 мм»), листи ГКЛ, Дюбелі швидкий монтаж 6х60 мм, Профіль UD, що в свою чергу не відповідає вимогам Додатку 3 до ТД, а саме: Віконний блок ПВХ 1200*1400; Листи гіпсокартоні для стін 12,5 мм; Дюбелі швидкий монтаж 6х40 мм; Профіль UD 27/28.
Так, розміри позицій Віконний блок ПВХ (вікна металопластикові), дюбелі швидкий монтаж не відповідають розмірам відповідно до вимог тендерної документації, технічні характеристики (розміри) матеріалів - листи ГКЛ, Профіль UD у тендерній пропозиції не вказані. 
Крім того, не можуть вважатись еквівалентними матеріали, які відрізняються за технічними характеристиками.
Вищевикладені невідповідності пропозиції учасника вимогам Тендерної документації не відносяться до формальних (несуттєвих) помилок, що не впливають на зміст пропозиції, а пояснення надані Замовником під час проведення моніторингу процедури закупівлі щодо викладених у висновку порушень не спростовують виявлені порушення.
Таким чином, враховуючи вищенаведене, при проведенні закупівлі позивач діяв не у спосіб визначений законодавством, чим допустив зазначені вище порушення, які ним не спростовані.
Щодо способу усунення порушень, визначеного відповідачем у оскаржуваному висновку, суд зазначає таке.
Органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель шляхом їх моніторингу, за результатами здійснення якого посадовою особою складається висновок про результати моніторингу закупівлі.
У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення. Між тим, ані Закон України «Про публічні закупівлі», ані Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі № 552 не визначають, у який саме спосіб замовник повинен усунути виявлені порушення. Конкретний захід, спрямований на усунення порушень законодавства, відповідач визначає самостійно (постанова Верховного Суду від 09.02.2023 №520/6848/21).
Зазначений у спірному Висновку спосіб усунення порушень необхідно розглядати у взаємозв`язку з допущеним позивачем порушенням законодавства.
При цьому, відповідач, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема в межах законодавства вжити заходів щодо припинення договірних відносин, враховуючи норми договору, Закону України «Про публічні закупівлі», Цивільного та Господарського кодексів України, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Пунктами 7, 8, 10 статті 10 Закону №2939-XII визначено, зокрема, право органу державного фінансового контролю: пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства; порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства; звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.
Отже, законодавством встановлено дискрецію органу державного фінансового контролю щодо визначення форми усунення встановлених порушень в залежності від виду цих порушень. Та, враховуючи, що під час укладення договорів за результатами публічних закупівель використовуються саме бюджетні кошти, то лише держава через свій відповідний орган має повноваження щодо обрання форми припинення нецільового використання цих коштів.
Відповідно до сталої практики Верховного Суду у цій категорії справ, відповідач має повноваження щодо визначення такого варіанту усунення встановлених порушень, як припинення зобов`язань за договором (постанова Верховного Суду від 24.01.2022 у справі №280/8475/20).
Варіант усунення порушення шляхом припинення договору направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан.
Відповідно до частини першої статті 41 Закону № 922-VIII договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Статтею 203 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) визначено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Згідно з частиною другою статті 16 ЦК України одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.
Відповідно до частини першої статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою статті 203 цього Кодексу.
Пунктом 1 частини 1 статті 43 Закону № 922-VIII договір про закупівлю є нікчемним у разі якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону.
Суд зазначає, що відповідач конкретизував, які саме заходи має вжити замовник, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність. Отже, вимоги, зазначені в оскаржуваному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі шляхом розірвання договору, підлягали виконанню.
Висновки суду узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду в аналогічних спірних правовідносинах, викладеною у постановах від 26 жовтня 2022 року у справі № 420/693/21, від 10 листопада 2022 року у справі № 200/10092/20, від 24 січня 2023 року у справі № 280/8475/20, від 31 січня 2023 року у справі № 260/2993/21, від 15 червня 2023 року у справі № 160/5101/22, від 21 грудня 2023 року у справі № 480/11854/21, від 25.07.2024 у справі № 380/10963/22, від 15.08.2024 у справі № 120/12783/23, від 29.02.2024 у справі № 340/3739/21, від 30.08.2024 у справі № 260/1417/23, від 12.12.2024 у справі № 380/14352/22, від 24.04.2025 у справі № 160/16370/22, від 09.09.2025 у справі № 160/9478/21.
Додатково суд вважає за необхідне зазначити про правовий висновок Верховного Суду від 12.02.2026 у справі №420/17767/23: « 51. Отже, суди попередніх інстанцій помилково вважали, що визначений в оскаржуваному висновку спосіб усунення виявлених порушень у вигляді припинення зобов`язань за договором є неналежним і неконкретизованим, у зв`язку з чим дійшли помилкового висновку про необхідність його скасування, незалежно від доведення або спростування правомірності зафіксованих у ньому порушень.».
Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
За цих обставин, суд констатує, що спірний висновок відповідача є таким, що відповідає критеріям, визначеним у частині другій статті 2 КАС України, є правомірним та підстави для його скасування судом відсутні, а тому у задоволенні позову слід відмовити.
Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з того, що відповідно до частин 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
З огляду на те, що суд за результатом розгляду справи дійшов висновку про відмову у задоволенні позову, судові витрати не розподіляються.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 139, 241-246, 255, 262 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову Департаменту з управління житлово-комунальним господарством Запорізької міської ради до Північного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «ЗАПОРІЖБУДГРУП» про визнання протиправним та скасування висновку, - відмовити повністю.
Розподіл судових витрат не здійснюється.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене в порядок та строки, передбачені ст.ст. 295, 297 КАС України. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Третього апеляційного адміністративного суду.

Повне найменування сторін та інших учасників справи:
Позивач - Департамент з управління житлово-комунальним господарством Запорізької міської ради (вул. Незалежної України, буд. 46-А, м. Запоріжжя, 69126; код ЄДРПОУ 38461952),
Відповідач - Північний офіс Держаудитслужби (вул. Січових Стрільців, 18, м. Київ, 04053; код ЄДРПОУ 40479560),
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю «ЗАПОРІЖБУДГРУП» (вул. Велика Кільцева, буд. 4б, каб. 210, с. Петропавлівська Борщагівка, Бучанський район, Київська область, 08130; код ЄДРПОУ 43754663).

Повне судове рішення складено 22 червня 2026 року.

Суддя Б.В. Богатинський