ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2026 року 
м. Київ
cправа № 910/10893/25 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Міщенка І. С. - головуючого, Берднік І. С., Зуєва В. А., 
за участю секретаря судового засідання - Кравченко О. В.,
розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу першого заступника керівника Івано-Франківської обласної прокуратури 
на постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.03.2026 (Тищенко А. І. - головуюча, судді: Кравчук Г. А., Сибіга О. М.) і рішення Господарського суду міста Києва від 15.12.2025 (суддя Удалова О. Г.) у справі
за позовом виконуючого обов`язки керівника Косівської окружної прокуратури
до: (1) Державної служби геології та надр України, (2) Товариства з обмеженою відповідальністю "Між-Буд"
про визнання незаконним та скасування наказу, визнання недійсними результатів аукціону, договору купівлі-продажу, спеціального дозволу на користування надрами.
(у судовому засіданні суд оголошував перерву з 20.05.2026 до 27.05.2026)
ІСТОРІЯ СПРАВИ
Узагальнений зміст і обґрунтування позовних вимог та підстав позову
1. Виконуючий обов`язки керівника Косівської окружної прокуратури (далі - Прокурор) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом в інтересах держави до Державної служби геології та надр України (далі - Відповідач-1, Служба) і Товариства з обмеженою відповідальністю "Між-Буд" (далі - Відповідач-2, ТОВ "Між-Буд", Товариство), в якому просив:
- визнати незаконним та скасувати наказ Служби від 17.11.2023 № 593 "Про затвердження переліку ділянок надр, спеціальні дозволи на користування якими планується виставити на аукціон (електронні торги) з продажу спеціальних дозволів на користування надрами в частині виставлення на аукціон ділянки Кутська у Косівському району Івано-Франківської області" (далі - Наказ від 17.11.2023 № 593);
- визнати недійсними результати електронного аукціону з продажу спеціального дозволу на користування надрами ділянки Кутська, оформлені протоколом № SUE001-UA-20231117-92134;
- визнати недійсним договір від 27.12.2023 № 219-23 купівлі-продажу спеціального дозволу на користування надрами на аукціоні з метою геологічного вивчення, в т.ч. дослідницько-промислова розробка корисних копалин (промислова розробка) піску, гравію, піщано-галькового матеріалу ділянки Кутська, яка знаходиться у Косівському районі Івано-Франківської області (далі - Договір);
- визнати недійсним спеціальний дозвіл на користування надрами № 5608 від 24.01.2024 (далі - Спеціальний дозвіл № 5608), виданий Службою Товариству.
2. Обґрунтовуючи позовні вимоги, Прокурор узагальнено стверджував про те, що ділянка надр, Спеціальний дозвіл № 5608 на розробку та видобування корисних копалин якої було видано ТОВ "Між-Буд", частково накладається на землі водного фонду, водоохоронну зону та безпосередньо на русло гірської річки Черемош, де проведення вказаних дій заборонено законодавчо. Крім цього, наголошував, що видобування корисних копалин у руслі згаданої річки може призвести до значних негативних наслідків для навколишнього середовища та інфраструктури, а тому вважав, що у спірних правовідносинах Служба незаконно прийняла оспорюваний Наказ від 17.11.2023 № 593 в частині затвердження переліку ділянок надр, спеціальні дозволи на користування якими планується виставити на аукціон (електронні торги) з продажу спеціальних дозволів на користування надрами ділянки Кутська, що в подальшому призвело до проведення неправомірного аукціону та продажу спеціального дозволу на користування надрами. 
Обставини справи, встановлені судами попередніх інстанцій 
3. Розглядаючи заявлений позов, місцевий господарський суд встановив, а господарський суд апеляційної інстанції перевірив, що 17.11.2023 Служба Наказом № 593 затвердила перелік ділянок надр, спеціальні дозволи на користування якими планується виставити на аукціон (електронні торги) з продажу спеціальних дозволів на користування надрами.
4. На торги було виставлено ділянку Кутська в Косівському районі Івано-Франківської області для геологічного вивчення, у тому числі дослідницько-промислової розробки корисних копалин з подальшим видобуванням корисних копалин (промислова розробка родовища).
5. Програмою робіт з геологічного вивчення, у тому числі дослідницько-промислової розробки корисних копалин з подальшим видобуванням корисних копалин (промислова розробка родовища) піску, піщано-галькового матеріалу ділянки Кутська, що є додатком 6 до вказаного Наказу, передбачено підготовку родовища до промислової розробки (проходка в`їзних, розрізних траншей та утворення площадок першочергової відробки, проходження гірничих виробок, спорудження кар`єру (розробка відкритим способом) або проходка вертикальних, похилих стволів, шурфів, будівництво інфраструктури, підземних споруд, шахти (розробка підземним способом), а також промислова розробка родовища (видобування).
6. Інформацію про лот "Спеціальний дозвіл на користування надрами - Ділянка Кутська" було розміщено на акредитованому електронному торговому майданчику "Prozorro. Закупівлі" (онлайн-платформа sale.uub.com.ua).
7. За результатами проведеного 07.12.2023 аукціону з продажу вказаного спеціального дозволу переможцем визнано ТОВ "Між-Буд" з ціновою пропозицією 5 729 999, 99 грн.
8. 27.12.2023 Служба і Товариство уклали Договір купівлі-продажу спеціального дозволу на користування надрами на аукціоні з метою геологічного вивчення, у тому числі дослідницько-промислової розробки корисних копалин з подальшим видобуванням корисних копалин (промислова розробка родовища) піску, гравію, піщано-галькового матеріалу ділянки Кутська, яка знаходиться у Косівському районі Івано-Франківської області.
9. На виконання умов Договору, 24.01.2024 Служба видала Товариству Спеціальний дозвіл № 5608 на геологічне вивчення, у тому числі дослідницько-промислову розробку корисних копалин з подальшим видобуванням корисних копалин (промислова розробка родовища) піску, піщано-галькового матеріалу ділянки Кутська на 20 років.
10. Звертаючись до суду з позовом у цій справі, Прокурор вказував, що надана Відповідачу-2 ділянка Кутська відповідно до ситуаційного плану, на якому зазначено тільки географічні координати, має площу 4,74 га, розташована у водоохоронній зоні та знаходиться безпосередньо в руслі гірської річки Черемош.
11. Відповідно до висновку спеціаліста Державної екологічної інспекції Карпатського округу, ділянка Кутська частково проходить по руслу річки Черемош, а також частково по прибережній захисній смузі.
12. Оглядом місцевості ділянки Кутська, який проведено 21.08.2024 за участі спеціалістів (начальника відділу надр Державної екологічної інспекції Карпатського округу, головного спеціаліста відділу земельних ресурсів Державної екологічної інспекції Карпатського округу та керівника виробничого відділу Державного підприємства "Івано-Франківський науково-дослідницький та проектний інститут землеустрою"), встановлено, що ділянка Кутська розташована в руслі ріки Черемош знаходиться безпосередньо в руслі між рукавами річки Черемош (не на заплаві чи терасі) - водного об`єкту загальнодержавного значення. Надана для надрокористування ділянка постійно підтоплюється при повенях та паводках. На час огляду оцінка впливу на довкілля планової діяльності при видобуванні надр та проект геологічного вивчення та дослідно-промислової розробки - не розроблялась.
13. Відповідно до інформації отриманої з Державного космічного агентства України від 25.10.2024 № 4098-5-044.01.02-2024 про надання матеріалів супутникового моніторингу, а саме тематичних карт в електронному вигляді вказаної земельної ділянки, територія земельної ділянки "Кутська" не відноситься до земель природно-заповідного фонду. Територія досліджуваної земельної ділянки, на яку надано спеціальний дозвіл, частково розташована на землях водного фонду, зокрема захоплює русло ріки Черемош і водоохоронну зону.
14. Згідно з інформацією, що надана Українським гідрометеорологічним інститутом ДСНС України, на річці Черемош визначено території з потенційно значними ризиками затоплень (ТПЗРЗ) на ділянці р. Черемош - с. Устеріки - гирло протяжністю 84 км з координатами точок, що з`єднують межі ділянки водного об`єкту: 48.119669 24.992096 та 48.378354 25.62211.
15. Поряд з цим, НАН України повідомлено, що Інститутом географії НАН України здійснено просторову прив`язку меж ділянки "Кутська", на яку Товариство отримало спецдозвіл на користування надрами, і у відповідності з координатами обмежувальних точок, наданими Косівським районним відділом поліції, проведено геоінформаційне зіставлення меж ділянки "Кутська" з різночасовими космічними знімками за 2006, 2016, 2017, 2021 та 2025 роки, великомасштабною топографічною картою (м-б 1:50 000) та картою фізико-географічного районування, представленою в Національному атласі України. За результатами аналізу аерокосмічних, топографічних та фондових картографічних матеріалів Інститутом географії НАН України уточнено межі заплави (водоохоронної зони) та динаміки русла річки Черемош в районі розміщення ділянки "Кутська".
16. У результаті проведених досліджень встановлено, що відповідно до статті 79 Водного кодексу України (далі - ВК України) річки з площею водозбору від 2 тис. до 50 тис. км2 належать до категорії середніх. Таким чином, річка Черемош належить до середніх річок. 
17. Прокурор вказував, що в українському законодавстві відсутнє чітке визначення терміну "гірська річка", однак даний термін широко використовується в науковій літературі. До гірських річок в умовах України відносять ті, які протікають в межах Карпат або Кримських гір та мають глибоко врізані V- подібні долини, значний ухил русла (понад 10 м/км), характеризуються стрімкою течією, частими (інколи катастрофічними) наводками, перманентними змінами конфігурації русла. Русловий алювій гірських річок представлений валунами та галькою. 
18. У зв`язку з цим, Прокурор наполягав, що річка Черемош належить не тільки до середніх річок, а є також гірською річкою.
19. Водночас абзацом першим статті 86 ВК України передбачено, що на землях водного фонду можуть проводитися роботи, пов`язані з будівництвом гідротехнічних, лінійних та гідрометричних споруд, інженерно-технічних і фортифікаційних споруд, огорож, прикордонних знаків, прикордонних просік, поглибленням дна для забезпечення судноплавства, у тому числі експлуатаційне днопоглиблення (роботи, що проводяться з метою підтримання заданих навігаційних габаритів морських і внутрішніх водних шляхів, акваторій морських портів), видобуванням корисних копалин (крім піску, гальки і гравію в руслах малих та гірських річок), розчисткою русел річок, каналів і дна водойм, прокладанням кабелів, трубопроводів, інших комунікацій, а також бурові та геологорозвідувальні роботи.
20. Виходячи з наведеного, Прокурор наголошував, що: - видобування піску та гравію в руслі гірської річки Черемош прямо заборонено; - таке видобування може призвести до значних негативних наслідків для навколишнього середовища та інфраструктури; - серед основних наслідків: зміна гідрологічного режиму річки, ерозія берегів, погіршення якості води, знищення місць існування водних організмів, а також руйнування інфраструктури, такої як мости та дороги; - видобуток піску та гравію може змінити русло річки, її глибину та швидкість течії; - це може призвести до затоплень, осушення прибережних територій, зміни ландшафту та вплинути на водопостачання; - видалення піску та гравію з русла річки може спричинити обвалення берегів, що призведе до втрати землі, руйнування прибережної інфраструктури та збільшення каламутності води; - видобуток може призвести до підвищення каламутності води, забруднення хімічними речовинами, а також зміни температури води, що негативно впливає на водних організмів; - річкові русла та прибережні зони є важливими місцями існування для багатьох видів рослин і тварин; - видобуток може знищити ці місця, порушивши екологічний баланс.
21. Означене, на думку Прокурора, свідчить про те, що Службою незаконно прийнято Наказ від 17.11.2023 № 593 в частині затвердження переліку ділянок надр, спеціальні дозволи на користування якими планується виставити на аукціон (електронні торги) з продажу спеціальних дозволів на користування надрами ділянки Кутська. В свою чергу, незаконність цього наказу призвела до проведення неправомірного аукціону та продажу спеціального дозволу на користування надрами. У зв`язку з цим, вказаний наказ Служби належить скасувати, а результати електронного аукціону, договір купівлі-продажу, спеціальний дозвіл на користування надрами мають бути визнані судом недійсними.

Узагальнений зміст і обґрунтування рішень судів попередніх інстанцій
22. Розглянувши заявлений позов, Господарський суд міста Києва рішенням від 15.12.2025 у його задоволенні відмовив. Північний апеляційний господарський суд своєю постановою від 04.03.2026 рішення місцевого господарського суду залишив без змін.
23. Рішення і постанова судів попередніх інстанцій мотивовані такими аргументами і обставинами:
- згідно з умовами Спеціального дозволу № 5608, Відповідачу-2 до закінчення процедури оцінки впливу на довкілля заборонено видобування корисних копалин, а тому у разі встановлення негативного впливу на довкілля, у тому числі, загрози затоплення населених пунктів, тощо, у Товариства будуть відсутні законні підстави для промислової розробки родовища, видобутку піщано-галькового матеріалу, піску; 
- законодавство України не містить безумовної заборони щодо видобування корисних копалин у водоохоронних зонах і містить приписи про те, що видобування піску та гравію за межами земель водного фонду на сухій частині заплави та у праруслах річок можливе за умови відповідного погодження та на підставі дозволу; 
- на підтвердження законності дій Служби під час видання оспорюваного Наказу від 17.11.2023 № 593, матеріали даної справи містять погодження центрального органу у сфері водного господарства, а саме Міндовкілля від 14.09.2023 вх. № 25/4-17/14546-23, яким останнє погодило віднести ділянку Кутська, розташовану у Косівському районі Івано-Франківської області до ділянок, на яких дозволено геологічне вивчення, в тому числі дослідно-промислова розробка корисних копалин (промислова розробка родовищ) піщано-галькового матеріали, піску, за умови дотримання статей 81, 87, 88, 89 ВК України; 
- Держводагенство у листі від 28.04.2025 вх. № 4404/5/5/11-32 також погодило здійснення геологорозвідувальних робіт ділянки Кутська за умови дотримання вимог статей 81, 87 - 89 ВК України; 
- таким чином, у спірних правовідносинах відсутні підстави вважати, що Наказ Служби від 17.11.2023 № 593 є незаконним і є підстави для його скасування; 
- щодо позовних вимог про визнання недійсними результатів електронного аукціону, Договору, Спеціального дозволу № 5608, то вказані вимоги є по суті похідними від вимоги про визнання незаконним і скасування Наказу від 17.11.2023 № 593, а відтак задоволенню не підлягають; 
- на момент звернення з цим позовом Прокурор не довів заявленої можливості негативного впливу на довкілля та порушення приписів чинного законодавства, у тому числі, ВК України; 
- на Відповідача-2 покладено відповідні обмеження Спеціальним дозволом № 5608 та заборона на видобування корисних копалин, зазначених у дозволі, до закінчення процедури оцінки впливу на довкілля відповідно до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля", і на даний час відсутні будь-які докази негативного впливу на довкілля під час діяльності Товариства, як відсутні і докази видобування ним надр.
Касаційна скарга
24. Не погодившись із судовими рішеннями, перший заступник керівника Івано-Франківської обласної прокуратури (далі також Прокурор) звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, у якій просить їх скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог. 

АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
Узагальнені доводи касаційної скарги
25. Підставами касаційного оскарження ухвалених у цій справі судами попередніх інстанцій рішення та постанови скаржник визначив норми пунктів 3 і 4 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України). 
26. Обґрунтовуючи наявність зазначених підстав касаційного оскарження зазначає про неправильне застосування судами попередніх інстанцій положень статей 86 - 89 ВК України за відсутності висновку Верховного Суду щодо їх правильного застосування у подібних правовідносинах, а саме правовідносинах, що виникають при наданні спеціального дозволу на користування надрами, який поширюється на видобування піску, гальки та гравію у руслі гірської річки, на землях водного фонду та за їх межами (на сухій частині заплави). Також наполягає на порушенні судами приписів статей 86, 236, 237 ГПК України внаслідок не дослідження та не врахування усіх наявних у матеріалах справи доказів. 
27. Доводи Прокурора узагальнено зводяться до того, що включення гірської річки та її прибережної захисної смуги до ділянки надр з наданням спеціального дозволу на видобуток корисних копалин в її межах вже саме по собі свідчить про порушення чинного законодавства та загрозу спричинення негативних наслідків на довкілля. Означені обставини та висновки були самостійною та достатньою підставою для задоволення позовних вимог, але суди попередніх інстанцій помилково дійшли протилежних висновків. 
Узагальнені доводи інших учасників справи 
28. 01.05.2026 ТОВ "Між-Буд" подало відзив на касаційну скаргу, в якому стверджує про необґрунтованість доводів скаржника. Наголошує, що Прокурор вимагає переоцінки доказів і фактів, що заборонено в касаційній інстанції. Відмічає, що юридично річка Черемош є "середньою", а географічно - "рівнинною", а не "гірською". Земельна ділянка для видобування наразі взагалі не сформована та не зареєстрована в ДЗК, а тому аргументи про порушення її режиму безпідставні. Більше того, промисловий видобуток на спірній ділянці прямо заборонений умовами Спеціального дозволу № 5608 до завершення оцінки впливу на довкілля. Доводи ж Прокурора про шкоду екології базуються на припущеннях, а не на реальних фактах порушень. У зв`язку з наведеним, Товариство просить відмовити у задоволенні касаційної скарги, а оскарженні рішення і постанову судів попередніх інстанцій залишити без змін. 
29. 05.05.2026 відзив на касаційну скаргу подала також Служба. У відзиві зазначає, що аукціон проведено прозоро через електронну систему з дотриманням усіх норм законодавства. Спірну ділянку надр виставлено на торги лише після отримання позитивних висновків від Міндовкілля та Держводагентства. Умови Спеціального дозволу № 5608 прямо забороняють будь-який видобуток копалин до повного завершення оцінки впливу на довкілля. Прокурор не надав жодних підтверджень того, що надрокористувач фактично порушив встановлені обмеження чи норми закону. Виходячи з наведеного, Служба просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржені рішення і постанову - без змін. 
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
Оцінка аргументів учасників справи та висновків судів попередніх інстанцій
30. Касаційне провадження у цій справі Верховний Суд відкрив з підстав касаційного оскарження судових рішень, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 287 ГПК України, про що 17.04.2026 постановив відповідну ухвалу. 
31. Згідно з частинами першою - другою статті 300 ГПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
32. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази. 
33. Верховний Суд заслухав суддю-доповідача, пояснення Офісу Генерального прокурора (Томчук М. О.), Відповідача-1 (Кутаков П. В.) і Відповідача-2 (Ренькас С. В.), дослідив наведені у касаційній скарзі доводи, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевірив на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права і вважає, що касаційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з таких міркувань.
34. За змістом статті 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу Автономної Республіки Крим, або органу місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб.
35. Відповідно до статті 21 цього ж Кодексу суд визнає незаконним та скасовує правовий акт індивідуальної дії, виданий органом державної влади, органом влади Автономної Республіки Крим або органом місцевого самоврядування, якщо він суперечить актам цивільного законодавства і порушує цивільні права або інтереси. 
36. Верховний Суд неодноразово висновував, що підставами для визнання акта незаконним та його скасування є невідповідність такого акта вимогам чинного законодавства та/або визначеній законом компетенції органу, який видав цей акт. Обов`язковою умовою визнання акта незаконним є також порушення у зв`язку з прийняттям відповідного акта прав та охоронюваних законом інтересів позивача у справі. Якщо за результатами розгляду справи факту такого порушення не встановлено, у господарського суду немає правових підстав для задоволення позову.
37. За загальними правилами розподілу обов`язку доказування кожна сторона повинна довести обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (частини перша, третя статті 74 ГПК України).
38. Отже, система доказування у господарському процесі засновується на розподілі тягаря доказування між сторонами у справі. Посилаючись на ту чи іншу обставину або спростовуючи їх у суді, сторона повинна доводити такі обставини належними та допустимими доказами
39. Відповідно до статті 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
40. У постановах Верховного Суду від 05.02.2019 у справі № 914/1131/18, від 26.02.2019 у справі № 914/385/18, від 10.04.2019 у справі № 904/6455/17, від 05.11.2019 у справі №915/641/18 наголошено, що необхідність доводити обставини, на які учасник справи посилається як на підставу своїх вимог і заперечень у господарському процесі, є складовою обов`язку сприяти всебічному, повному та об`єктивному встановленню усіх обставин справи, що передбачає, зокрема, подання належних доказів, тобто таких, що підтверджують обставини, які входять до предмета доказування у справі, з відповідним посиланням на те, які обставини цей доказ підтверджує. 
41. При цьому одним з основних принципів господарського судочинства є принцип змагальності. Названий принцип полягає у тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається на підтвердження чи заперечення вимог.
42. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний. 
43. В світлі викладеного колегія суддів Касаційного господарського суду враховує, що оскаржені рішення і постанова судів попередніх інстанцій обґрунтовані саме ненаданням Прокурором належних, допустимих, достовірних і вірогідних доказів того, що під час прийняття оспорюваних Наказу від 17.11.2023 № 593, проведення електронного аукціону, укладення Договору та видання Спеціального дозволу № 5608 Службою чи Товариством були допущені порушення встановленої законодавством процедури отримання спеціального дозволу на користування надрами, а відтак і недоведеністю у спірних правовідносинах обставин порушення державних інтересів, на захист яких подано позов у цій справі. 
44. Матеріали цієї справи не містять доказів того, Товариство взагалі розпочало будь-які роботи з видобування корисних копалин на ділянці надр Кутська чи їх дослідницько-промислову розробку. В ході розгляду справи Відповідач-2 пояснював, що роботи з оформлення права користування земельною ділянкою, погодження проєкту землеустрою з відповідними органами буде здійснено лише у першому кварталі 2029 року, як і оцінка впливу на навколишнє середовище.
45. При цьому, як встановлено судами, у Спеціальному дозволі № 5608 для ТОВ "Між-Буд" передбачено ряд обмежень, а саме:
1. Виконання умов Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України від 14.09.2023 № 25/4-17/14546-23.
2. Протягом трьох місяців після отримання спеціального дозволу зареєструвати форму 3-гр у Державній службі геології та надр України.
3. Обов`язкова передача в установленому законодавством порядку геологічної інформації, отриманої в процесі робіт, до Державної служби геології та надр України протягом трьох місяців після затвердження звіту ДКЗ України.
4. Впродовж трьох місяців після отримання протоколу затвердження детальної геолого-економічної оцінки запасів корисних копалин ділянки Кутська від Державної комісії України по запасах корисних копалин внести відповідні зміни до спеціального дозволу на користування надрами.
5. Провести процедуру оцінки впливу на довкілля відповідно до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля".
6. Заборона видобування: корисних копалин, зазначених у дозволі, до закінчення процедури оцінки впливу на довкілля відповідно до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля".
7. Обов`язкове внесення змін до особливих умов дозволу з урахуванням результатів оцінки впливу на довкілля.
8. Своєчасна і в повному обсязі сплата обов`язкових платежів до Державного бюджету згідно з законодавством.
9. Щорічний радіаційний контроль за породами в кар`єрі та продукцією з них на відповідність вимогам НРБУ-97.
10. Щорічна звітність перед Державною службою геології та надр України згідно з формою 5-гр.
46. Таким чином, з огляду на вказані обмеження, передбачені Спеціальним дозволом № 5608, Відповідачу-2 до закінчення процедури оцінки впливу на довкілля взагалі заборонено видобування корисних копалин на відведеній ділянці надр, а тому у разі встановлення негативного впливу на довкілля, у тому числі, загрози затоплення населених пунктів, зміни гідрологічного режиму річки, ерозії берегів, погіршення якості води, знищення місць існування водних організмів і тп, у Товариства будуть відсутні законні підстави для промислової розробки вказаного родовища, видобутку з нього піщано-галькового матеріалу та піску. 
47. Близьких за змістом висновків дійшли й суди попередніх інстанцій в оскаржених рішенні та постанові і Прокурор таких висновків у касаційній скарзі жодним чином не спростував. 
48. Так, частиною першою статті 86 ВК України передбачено, що на землях водного фонду можуть проводитися роботи, пов`язані з будівництвом гідротехнічних, лінійних та гідрометричних споруд, інженерно-технічних і фортифікаційних споруд, огорож, прикордонних знаків, прикордонних просік, поглибленням дна для забезпечення судноплавства, у тому числі експлуатаційне днопоглиблення (роботи, що проводяться з метою підтримання заданих навігаційних габаритів морських і внутрішніх водних шляхів, акваторій морських портів), видобуванням корисних копалин (крім піску, гальки і гравію в руслах малих та гірських річок), розчисткою русел річок, каналів і дна водойм, прокладанням кабелів, трубопроводів, інших комунікацій, а також бурові та геологорозвідувальні роботи.
49. Відповідно ж до статті 87 ВК України, для створення сприятливого режиму водних об`єктів, попередження їх забруднення, засмічення і вичерпання, знищення навколоводних рослин і тварин, а також зменшення коливань стоку вздовж річок, морів та навколо озер, водосховищ і інших водойм встановлюються водоохоронні зони.
Водоохоронна зона є природоохоронною територією господарської діяльності, що регулюється.
На території водоохоронних зон забороняється:
1) використання стійких та сильнодіючих пестицидів;
2) влаштування кладовищ, скотомогильників, звалищ, полів фільтрації;
3) скидання неочищених стічних вод, використовуючи рельєф місцевості (балки, пониззя, кар`єри тощо), а також у потічки.
В окремих випадках у водоохоронній зоні може бути дозволено добування піску і гравію за межами земель водного фонду на сухій частині заплави, у праруслах річок за погодженням з обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері розвитку водного господарства, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр.
Зовнішні межі водоохоронних зон визначаються за спеціально розробленими проектами.
Порядок визначення розмірів і меж водоохоронних зон та режим ведення господарської діяльності в них встановлюються Кабінетом Міністрів України.
Виконавчі комітети сільських, селищних, міських рад зобов`язані доводити до відома населення, всіх заінтересованих організацій рішення щодо меж водоохоронних зон і прибережних захисних смуг, а також водоохоронного режиму, який діє на цих територіях.
Контроль за створенням водоохоронних зон і прибережних захисних смуг, а також за додержанням режиму використання їх територій здійснюється органами, що здійснюють державний контроль за використанням та охороною земель, і центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.
50. Порядок визначення розмірів і меж водоохоронних зон та режим ведення господарської діяльності в них затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 08.05.1996 № 486 зі змінами та доповненнями в редакції постанови від 21.04.2021 № 411 (далі - Порядок визначення водоохоронних зон)
51. Пунктом 2 Порядку визначення водоохоронних зон передбачено, що водоохоронні зони встановлюються для створення сприятливого режиму водних об`єктів, попередження їх забруднення, засмічення і вичерпання, знищення навколоводних рослин і тварин, а також зменшення коливань стоку вздовж річок, морів та навколо озер, водосховищ і інших водойм. У межах водоохоронних зон виділяються землі прибережних захисних смуг та смуги відведення з особливим режимом їх використання відповідно до статей 88 - 91 ВК України.
52. Відповідно до пункту 5 Порядку визначення водоохоронних зон, межі водоохоронних зон визначаються згідно з проектами землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів, крім випадків, встановлених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", та/або комплексними планами просторового розвитку територій територіальних громад, та/або генеральними планами населених пунктів, які розробляються в порядку, визначеному Земельним кодексом України, Законами України "Про землеустрій" і "Про регулювання містобудівної діяльності", зазначаються в документації із землеустрою, містобудівній документації на місцевому та регіональному рівні.
Назва, склад та зміст проекту землеустрою визначаються замовником з урахуванням характеристик території конкретного об`єкта землеустрою.
Відомості про межі водоохоронних зон, прибережних захисних смуг та пляжних зон вносяться до Державного земельного кадастру як відомості про обмеження у використанні земель. 
53. Відповідно до пункту 13 Порядку визначення водоохоронних зон, в окремих випадках, коли допустимість провадження планованої діяльності визначена за результатами оцінки впливу на довкілля, у водоохоронній зоні може бути дозволено добування піску і гравію за межами земель водного фонду на сухій частині заплави та у праруслах річок за погодженням з обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, Держгеонадрами та Держводагентством, а на території Автономної Республіки Крим - з органами виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань водного господарства та з питань охорони навколишнього природного середовища.
Видобування піску та гравію провадиться на підставі дозволів, що видаються в установленому законодавством порядку. 
54. З наведених правових норм слідує, що чинне національне законодавство не містить прямої заборони щодо видобування корисних копалин у водоохоронних зонах, а навпаки, за результатами оцінки впливу на довкілля, допускає можливість видобування у них піску та гравію, однак виключно за межами земель водного фонду на сухій частині заплави та у праруслах річок та лише за умови відповідного погодження щодо такого видобування з уповноваженими органами та на підставі відповідного спеціального дозволу. Водночас видобування піску, гальки і гравію в руслах малих та гірських річок законодавство імперативно забороняє і жодних винятків з цього правила не передбачає. 
55. Таким чином, Верховний Суд вважає, що часткове включення водоохоронної зони і русла гірської річки Черемош до ділянки надр з наданням спеціального дозволу на геологічне вивчення та видобуток корисних копалин в її межах, саме по собі не свідчить про порушення означених норм ВК України та не є безумовною підставою для визнання незаконними рішень Служби та недійсними правочинів, що прийняті / вчинені в межах процедури отримання спеціального дозволу на користування надрами. 
56. В ході розгляду цієї справи суди попередніх інстанцій також встановили, що на підтвердження законності дій Відповідача-1 під час видання оспорюваного Наказу, матеріали справи містять погодження центрального органу у сфері водного господарства - Міндовкілля від 14.09.2023 вх. № 25/4-17/14546-23, яким Міністерство погодило віднести ділянку Кутська, розташовану у Косівському районі Івано-Франківської області до ділянок, на яких дозволено геологічне вивчення, в тому числі дослідно-промислова розробка корисних копалин (промислова розробка родовищ) піщано-галькового матеріали, піску, за умови дотримання статей 81, 87, 88, 89 ВК України.
57. Зі свого боку і Держводагенство листом від 28.04.2025 вх. № 4404/5/5/11-32 погодило здійснення геологорозвідувальних робіт ділянки Кутська за умови дотримання вимог статей 81, 87 - 89 ВК України.
58. Верховний Суд зауважує, що у спірних правовідносинах, отримавши Спеціальний дозвіл № 5608, Товариство дійсно набуло права на проведення робіт з геологічного вивчення, у тому числі дослідницько-промислової розробки корисних копалин з подальшим видобуванням корисних копалин (промислова розробка родовища) піску, піщано-галькового матеріалу ділянки Кутська. Однак, спростовуючи відповідні аргументи Прокурора, суд касаційної інстанції підкреслює, що таке право не є безмежним, а навпаки має як нормативно визначені межі (наприклад заборона на видобування піску, гальки і гравію в руслах малих та гірських річок; можливість видобування піску та гравію лише за межами земель водного фонду на сухій частині заплави та у праруслах річок), так і ті, що будуть визначені в процесі здійснення оцінки впливу на довкілля, що в комплексі якраз і спрямовано на те, що б не допустити настання тих негативних наслідків, про які стверджено у позовній заяві. 
59. Як вже зазначалося, Спеціальним дозволом № 5608 на Відповідача-2 покладено відповідні обмеження, зокрема й заборона на видобування корисних копалин, зазначених у дозволі, до закінчення процедури оцінки впливу на довкілля відповідно до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля".
60. Оцінка на довкілля проводиться у силу приписів Закону України "Про оцінку впливу на довкілля", який встановлює правові та організаційні засади оцінки впливу на довкілля, спрямованої на запобігання шкоді довкіллю, забезпечення екологічної безпеки, охорони довкілля, раціонального використання і відтворення природних ресурсів, у процесі прийняття рішень про провадження господарської діяльності, яка може мати значний вплив на довкілля, з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
61. Більше того, Верховний Суд також звертає увагу на те, що стаття 1 Кодексу України про надра містить поняття про надра як частини земної кори, що розташована під поверхнею суші та дном водоймищ і простягається до глибин, доступних для геологічного вивчення та освоєння. Водночас за приписами частини першої статті 79 Земельного кодексу України земельна ділянка - це частина земної поверхні з установленими межами, певним місцем розташування, з визначеними щодо неї правами.
62. Тобто, спеціальний дозвіл на користування надрами надає надрокористувачам право вести розвідку чи видобуток корисних копалин. Проте саме по собі отримання такого дозволу не надає надрокористувачу речове право на земельну ділянку, використання якої необхідно для видобутку або розвідки копалин (див. постанову Верховного Суду від 10.12.2025 у cправі № 910/5314/24).
63. Ураховуючи наведене, Верховний Суд погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про те, що у спірних правовідносинах обумовлені законом підстави вважати, що оспорювані Наказ від 17.11.2023 № 593, результати електронного аукціону, Договір, Спеціальний дозвіл № 5608 є незаконними та суперечать інтересам держави - відсутні, позаяк вони не були доведені Прокурором належними, допустимими, достовірними та вірогідними доказами. Звідси у задоволенні відповідних позовних вимог суди попередніх інстанцій відмовили правомірно та обґрунтовано, в той час як заперечення скаржника проти цього формальні та декларативні. 
64. Таким чином, в ході здійснення касаційного провадження у цій справі, заявлені скаржником у касаційній скарзі підстави касаційного оскарження, передбачені пунктами 3 і 4 частини другої статті 287 ГПК України, свого підтвердження не знайшли. Неправильного застосовування чи порушення судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права скаржник Верховному Суду не довів.
65. В свою чергу, враховуючи спірний характер правовідносин сторін, колегія суддів вважає, що наведена міра обґрунтування даної постанови є достатньою у світлі конкретних обставин справи, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті.
66. Учасникам справи надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
67. За змістом пункту 1 частини першої статті 308 ГПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення.
68. Відповідно до частини першої статті 309 ГПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.
69. Враховуючи межі перегляду справи в касаційній інстанції, Верховний Суд не встановив неправильного застосування чи порушення судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права. Оскаржені рішення і постанова ухвалені за результатами повного, всебічного та об`єктивного дослідження обставин справи і підстав для їх зміни чи відміни, за мотивів наведених у касаційній скарзі, судова колегія Касаційного господарського суду не вбачає.
Судові витрати
70. Судовий збір за подання касаційної скарги в порядку статті 129 ГПК України покладається на скаржника.
За таких обставин, керуючись статтями 300, 301, 306, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд
ПОСТАНОВИВ:
1. Касаційну скаргу першого заступника керівника Івано-Франківської обласної прокуратури залишити без задоволення. 
2. Постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.03.2026 і рішення Господарського суду міста Києва від 15.12.2025 у справі № 910/10893/25 залишити без змін.
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Головуючий Міщенко І. С.

Судді Берднік І. С.

Зуєв В. А.