ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м У к р а ї н и

29 травня 2026 року 	м. Дніпро	справа № 160/25486/25	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді Сафронової С.В. (доповідач),
суддів: Коршуна А.О., Чепурнова Д.В., 

розглянувши в порядку письмового провадження в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду в м. Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.09.2025 в адміністративній справі №160/25486/25 за позовом  ОСОБА_1 до Управління праці та соціального захисту населення виконкому Центрально-Міської районної у місті ради про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач 08.09.2025 року звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, яка була передана 09.09.2025 р., в якої просить:
- визнати протиправними дії Управління праці та соціального захисту населення виконкому Центрально-Міської районної у місті ради щодо відмови у встановленні йому статусу особи з інвалідністю внаслідок війни та видачі відповідного посвідчення;
- зобов`язати Управління праці та соціального захисту населення виконкому Центрально-Міської районної у місті ради встановити йому статус особи з інвалідністю внаслідок війни та видати відповідне посвідчення.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.09.2025 в адміністративній справі №160/25486/25 позов залишено без розгляду.
Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що судом першої інстанції під час прийняття ухвали не взято до уваги того, що вказане свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю, як і диплом, в даному випадку, підтверджують кваліфікацію, яку заробив наполегливою працею, якої позбавити може лише смерть. Саме це питання щодо Черниш Д.С. персонально вже досліджено Верховним Судом у постанові від 13 квітня 2022 року, справа № 160/11095/20, адміністративне провадження № К/9901/25099/21, де Верховний Суд вказує: «… Окремо колегія суддів звертає увагу на те, що суд першої інстанції, стверджуючи про те, що Чернеш Д.С.(особа яка представляє інтереси позивача на підставі нотаріально посвідченої довіреності) діє у статусі адвоката не врахував положень частини другої статті 57 КАС України, згідно якої у справах незначної складності та в інших випадках, визначених цим Кодексом, представником може бути фізична особа, яка відповідно до частини другої статті 43 цього Кодексу має адміністративну процесуальну дієздатність. За правилами, встановленими статтею 59 цього Кодексу, повноваження представників сторін та інших учасників справи підтверджуються, зокрема, довіреністю фізичної або юридичної особи. Довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або, у визначених законом випадках, іншою особою. В контексті наведеного, колегія суддів вважає слушними аргументи скаржника про те, що повернення(залишення без розгляду після відкриття провадження у справі з підстав неусунення недоліків позовної заяви) заяв(скарг) за наявності процесуальної можливості пересвідчитись у наявності в особи повноважень на представництво під час розгляду справи(скарги) ставить під загрозу дотримання завдань адміністративного судочинства, закріплених у частині першій статті 2 КАС, а також дотримання учасниками справи строків звернення до суду та оскарження судових рішень. …». 
Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на основі наявних у ній доказів, у разі відсутності клопотань від усіх осіб, які беруть участь у справі, про розгляд справи за їх участю.
Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга позивача підлягає задоволенню, з огляду на таке.
Залишаючи позовну заяву без розгляду суд першої інстанції виходив з того, що враховуючи те, що нотаріально посвідчена довіреність видана позивачем саме адвокату Чернешу Дмитру Сергійовичу, про що прямо вказано у довіреності, а також те, що Чернеш Дмитро Сергійович станом на день видання довіреності та подання позовної заяви не має статусу адвоката право на зайняття адвокатською діяльністю Чернеш Дмитра Сергійовича припинено згідно п.4 ч.1 ст. 32 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» з 13.06.2019 року, то позовна заява підписана від імені позивача особою, яка не має права підписувати її, що є підставою для залишення позовної заяви без розгляду.
Колегія суддів не погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції та зазначає наступне.
Згідно з пунктом 2 частини першої статті 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо: позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано.
Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Згідно з приписами ч. 1 ст. 55 КАС України, сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника, крім випадку, встановленого частиною дев`ятою статті 266 цього Кодексу.
За нормами ч. 2 ст. 57 КАС України, у справах незначної складності та в інших випадках, визначених цим Кодексом, представником може бути фізична особа, яка відповідно до частини другої статті 43 цього Кодексу має адміністративну процесуальну дієздатність.
У справах незначної складності та в інших випадках, визначених цим Кодексом, представником може бути фізична особа, яка відповідно до частини другої статті 43 цього Кодексу має адміністративну процесуальну дієздатність.
Відповідно до ч.2 ст.43 КАС України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.
Повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені довіреністю фізичної або юридичної особи п.1 ч.1 ст.59 КАС України.
За наведеним у п.20 ч.1 ст.4 КАС України визначенням, адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.
Відповідно до ч.1-3 ст.12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). 
Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. 
Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.
Згідно з п.3 ч.6 ст.12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.
З аналізу наведених норм вбачається, що нормами КАС України, у справах незначної складності допускається представництво на підставі довіреності, до яких належать справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.
Судом першої інстанції взагалі не зазначено ознак за якими вказана справа не може бути віднесена до справ незначної складності через що, представником по ній має бути виключно адвокат.
Тобто, суд 1-ї інстанції не врахував зазначених особливостей представництва у малозначних справах, у зв`язку з чим дійшов передчасного висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 03 червня 2022 року у справі № 160/12710/20, від 31.08.2020 у справі № 200/14466/19-а, 22.09.2020 у справі № 200/14511/19-а, 21.01.2021 у справі № 802/2291/15-а, від 04.06.2021 у справі № 520/5126/2020.
За таких обставин апеляційний суд доходить до висновку, що суд першої інстанції, повертаючи позовну заяву, порушив норми процесуального права.
Таким чином, апеляційний суд вважає, що наявні підстави для скасування ухвали суду 1-ої інстанції, апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржуване судове рішення - скасуванню із направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Керуючись ст.8,19, 55,125 Конституції України, ст. 3,5,12,14,19,21, 292, 308, 311, 312, 315,320, 321, 322, 325,374 КАС України, апеляційний суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 -задовольнити.
Ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.09.2025 в адміністративній справі №160/25486/25- скасувати з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її підписання та не може бути оскаржена в касаційному порядку.

Головуючий - суддя С.В. Сафронова 

суддя А.О. Коршун 

суддя Д.В. Чепурнов