Україна
Донецький окружний адміністративний суд 
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 травня 2026 року Справа№640/34534/21 

Донецький окружний адміністративний суд у складі судді Михайлик А.С. розглянув у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження справу за позовом Комунального підприємства Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві про скасування припису 

ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ ТА ЗАПЕРЕЧЕНЬ
Позивач, Комунальне підприємство Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» звернувся до суду з позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві, в якому просить визнати протиправним та скасувати припис №490 від 16.09.2021.
В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив, що висновки акту здійснення державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів, на підставі якого прийнято оскаржуване рішення, не відповідають дійсним обставинам справи та нормам чинного законодавства, а тому припис відповідача є протиправним та таким, що підлягає скасуванню. 
За змістом позову припис прийнято через встановлення в ході проведеного заходу контролю порушення позивачем Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання гарячої та холодної води і водовідведення, що затверджені постановою КМУ від 21.07.2005 № 630 через нарахування споживачу вартості послуги з централізованого опалення за опалювальні періоди 2019-2020 та 2020-2021 років за нормативами споживання за наявності квартирних засобів обліку. 
Позивач зазначив, що Правила, що затверджені постановою КМУ від 21.07.2005 № 630 не містять визначення терміну «квартирний засіб обліку», поняття засобу обліку визначено Законом України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання», згідно з положеннями якого такими є вузол розподільного обліку або прилад-розподілювач теплової енергії. При цьому вузами розподільного обліку можуть бути оснащення окремі приміщення будівлі із забезпеченням доступу для зняття показань вимірювальної техніки, за відсутності технічної можливості встановлення вузла розподільного обліку встановлюється прилад-розподілювач. Положеннями Порядку визначення технічної можливості встановлення вузлів розподільного обліку теплової енергії та економічної доцільності встановлення приладів розподілювачів теплової енергії, що затверджений постановою КМУ № 829 у будинках з вертикальною схемою системи централізованого опалення, де немає можливості встановлення індивідуальних теплових лічильників, дозволено встановлювати прилади-розподілювачі теплової енергії на радіаторах опалення для подальшого їх використання.
Позивач зазначив, що відповідно до акту від 22.11.2019 № 234, оформленого ТОВ «Українські системи обліку» за наслідком обстеження будинку № 16-д по пр-ту Героїв Сталінграду у м. Києві, в якому розташовано приміщення споживача, встановлено відсутність можливості встановлення вузла розподільчого обліку, споживачам рекомендовано встановити прилади-розподілювачі теплової енергії на радіаторах опалення. 
Позивач зауважив, що із врахуванням положень Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» під час визначення кількісного розміру послуги з централізованого теплопостачання до уваги можуть братися показання лише тих засобів обліку, що встановлені відповідно до цього Закону, тобто або вузла розподільного обліку (за наявності технічної можливості) або приладу розподілювача (за відсутності технічної можливості встановлення вузла розподільного обліку). 
Згідно з позовом встановлення у будинках з вертикальною схемою вузлів розподільного обліку може призвести до некоректного обліку та розподілу обсягів теплової енергії між споживачами. 
Відповідач проти задоволення заявлених позивачем вимог заперечував, просив суд відмовити в задоволенні позову. Свою позицію мотивував тим, що відповідно до звернення адвоката Єгорова С.О, в інтересах ОСОБА_1 , вартість послуг з централізованого опалення визначається КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» протягом опалювальних періодів 2019-2020 та 2020-2021 року без врахування показників квартирних засобів обліку, що встановлені згідно з вимогами чинного на період встановлення законодавства. Відповідач зауважив, що лічильник тепла у квартирі, що належить ОСОБА_1 , був встановлений на облік ще у 2018 році, що підтверджує акт прийняття на комерційний облік вузла теплової енергії для потреб окремого приміщення, згідно з Законом, який діяв на період встановлення, технічних вимог до встановлення не існувало. Відповідач зазначив, що Порядок № 829, на який посилається позивач набрав чинності лише 24.10.2018, а отже положення та вимоги цього Порядку мають застосовуватися лише на нові відносини, які визначають процедуру встановлення вузлів розподільного обліку.

ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ
Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 15.12.2021 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
13.12.2022 Верховна Рада України прийняла Закон України № 2825-ІХ «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» (далі – Закон № 2825-ІХ), який набрав чинності 15.12.2022.
Відповідно до статті 1 Закону № 2825-ІХ Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідований.
За результатами автоматизованого розподілу адміністративних справ, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, між окружними адміністративними судами України цю справу передано на розгляд та вирішення Донецькому окружному адміністративному суду. 
04.06.2025 проведений автоматизований розподіл судової справи між суддями Донецького окружного адміністративного суду, за результатами якого адміністративна справу передано на розгляд судді Михайлик А.С.
Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 09.06.2025 справу прийнято до провадження.

ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ОБСТАВИНИ
30.08.2021 Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві (відповідач у справі) видано наказ № 3819 про проведення позапланового заходу (перевірки). Зазначеним наказом доручено здійснення позапланового заходу (перевірки) комунального підприємства «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» (позивач у справі) у термін з 01.09.2021 по 14.09.2021 на предмет дотримання вимог законодавства про захист прав споживачів при наданні послуг з питань, викладених у зверненні (вх. № Є-2809 від 20.05.2021) адвоката Єгорова С.О., який діє в інтересах гр. ОСОБА_1 . 
Згідно зі зверненням ОСОБА_1 проживає у будинку АДРЕСА_1 та є споживачем послуги з централізованого опалення, що надається КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» на підставі укладеного договору про надання послуг з централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води населенню від 03.09.20198 № 024016001580100. В належній заявниці квартирі встановлено квартирні засоби обліку теплової енергії: лічильники тепла № 69103495 та № 69103496, що є справними. Зазначені вузли розподільного обліку встановлені у квартирі заявниці та прийняті на абонентський облік КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» 04.09.2018 відповідно до вимог законодавства, що було чинним на час їх встановлення, робочого проекту вузлу обліку теплової енергії, що був погоджений із ТОВ «ЖИТЛОБУД 1» та розглянутий КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» до набрання чинності Порядком визначення технічної можливості встановлення вузлів розподільного обліку теплової енергії та економічної доцільності встановлення засобів-розподілювачів теплової енергії, що затверджений постановою КМУ від 10.10.2018 № 829. Заявник зазначила, що у період з вересня 2018 року по жовтень 2019 року плата за послугу централізованого опалення нараховувалася згідно з показаннями вузлів розподільчого обліку (лічильниками тепла), втім, з листопада 2019 року плата за послугу централізованого опалення нараховувалася КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» пропорційно опалювальній площі квартири без врахування показань засобів обліку теплової енергії. За наслідком розгляду звернення заявниці КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» повідомив, що встановлені у заявниці вузли розподільного обліку не відповідають вимогам п. 6 Порядку, затвердженого постановою КМУ від 10.10.2018 № 829, а тому зняті з обліку в програмному комплексі КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО». 
У наданому зверненні, посилаючись на Правила надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, що затверджені Постановою КМУ 21.07.205 № 630 та положення договору про надання послуг централізованого опалення зауважила, що справляння плати за нормативами споживання за наявності квартирних засобів обліку без урахування їх показань не допускається. Згідно із зверненням застосування положень Порядку № 829, що набрав чинності з 24.10.2018 до вже встановлених та прийнятих на облік лічильників є протиправним, положення цього Порядку не встановлюють заборони щодо врахування показників по показанням лічильників, що встановлені до набрання цим порядком чинності. У зверненні заявник просила провести позаплановий захід нагляду (контролю) щодо додержання КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів з наведених у зверненні підстав та зобов`язати усунути порушення її прав шляхом здійснення перерахунку плати за послугу з централізованого опалення за період з 01.11.2019 по 01.05.2021. 
30.08.2021, на підставі наказу від 30.08.2021 № 3819 відповідачем видано направлення на проведення заходу контролю № 3109.
В період з 01.09.2021 по 14.09.2021 Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів, за результатами якого складено акт від 14.09.2021 № 3819-1.
Згідно із зазначеним в акті під час перевірки встановлено, що в опалювальному сезоні 2019-2020 років та 2020-2021 років нарахування за послугу теплопостачання справлялося за нормативами споживання за наявності квартирних засобів обліку без урахування їх показань, що не відповідає абзацу 2 пункту 9 та абзацу 3 п. 9 договору про надання послуг централізованого опалення та постачання гарячої води населенню від 03.09.2018 № 024016001580100. Згідно із зазначеним в акті справляння плати за нормативами (нормами) споживання за наявності квартирних засобів обліку без урахування їх показників не допускається. Водночас встановлено, що споживач зверталася з відповідними заявами про усунення недоліків у нарахуванні плати за послугу централізованого опалення, згідно з переданими нею показаннями, КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» відмовило споживачу у такому нарахуванні. В акті зазначено, що зазначене свідчить про порушення КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» абз. 2 п. 10 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та Типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води, водовідведення, затверджених постановою КМУ від 27.07.2005 № 630, ч. 3 ст. 10 Закону України № 1023-ХІІ.
Акт перевірки підписано представником позивача із запереченнями. 
16.09.2021 Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві щодо комунального підприємства «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» винесено припис № 490 про усунення порушень вимог законодавства, згідно з яким позивачу приписано усунути порушення вимог законодавства, що зафіксовані в акті від 14.09.2021 № 3819-1 та надати інформацію про виконання припису та вжиті заходи до 14.10.2021.
Згідно з трекінгом поштове відправлення отримано позивачем 21.09.2021.
24.09.2021 позивачем надано до відповідача лист за вих. № 30/7/4/15279 «Про проведення перевірки за зверненням ОСОБА_2 », № 30/7/4/15278 «Щодо результатів проведеного позапланового заходу», в яких наведені заперечення щодо висновків акту перевірки про порушення та прийнятого за наслідком проведеного заходу припису. В наданих листах позивач, посилаючись на п. 4 Порядку визначення технічної можливості встановлення вузлів розподільного обліку теплової енергії та економічної доцільності встановлення приладів розподілювачів теплової енергії, що затверджений Постановою КМУ № 829 від 10.10.2018, п.п. 7.31 та 7.32. ДБН В.2.2-15:2019 «Житлові будинки. Основні положення» зауважив, що зазначеними нормативними актами не передбачено технічної можливості встановлення вузлів розподільного обліку теплової енергії при вертикальній системі опалення у багатоквартирному будинку та зазначив, що встановлення у таких будинках вузлів розподільного обліку може призвести до неможливості коректного обліку та розподілу обсягів теплової енергії між споживачами. Позивач зазначив, що будинок, квартира в якому належить споживачу, функціонує система опалення, за якої має місце поєднання властивостей вертикальної та горизонтальної схеми підключення опалювальних пристроїв, втім, з технічної точки зору така система є системою вертикального типу, оскільки подавання теплоносія здійснюється у кожне приміщення квартири по вертикальним стоякам, окреме єдине відгалуження (вхід) системи опалення до квартири відсутнє. Розподільний облік спожитої теплової енергії у такому будинку може бути здійснено за допомогою приладів розподілювачів теплової енергії. Посилаючись на можливість коректного визначення обсягу фактично спожитої енергії лише за умови встановлення приладів -розподілювачів теплової енергії, якими мають бути оснащені всі опалювальні прилади у приміщенні (квартирі), позивач зазначив, що з метою забезпечення приведення порядку ведення обліку кількості спожитих послуг з централізованого теплопостачання у відповідність до вимог чинного законодавства встановлений прилад споживача був знятий з обліку, а нарахування вартості послуг здійснювалося пропорційно площі приміщення (квартири) споживача.
Позивач також зазначив про те, що повернення на облік вузлів розподільного обліку споживача може призвести до застосування дискримінаційних умов до тих споживачів, яким буде відмовлено у взятті на облік вузлів розподільного обліку, встановлених за тотожним принципом до схеми позивача та нарахування за послуги з централізованого опалення таких споживачів та споживачів, квартири яких не оснащено вузлами розподільного обліку теплової енергії збільшиться майже втричі. 

ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й АКТИ, ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ
Згідно із частиною другою статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон № 877-V, в редакції чинній на час винесення спірного припису).
Згідно ч. 1 ст. 6 Закону № 877-V підставою для здійснення позапланових заходів є, зокрема, звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
Відповідно до ч. 6 ст. 7 Закону № 877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис. Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
Згідно ч. 7 ст. 7 Закону № 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Відповідно до ч. 8 ст. 7 Закону № 877-V припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку. Постановою Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 року № 667 затверджено Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захист прав споживачів.
Згідно з пп. 11 п. 4 вказаного Положення Держпродспоживслужба відповідно до покладених на неї завдань у сфері дотримання вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін: здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням вимог формування, встановлення та застосування державних регульованих цін; здійснює державний нагляд (контроль) за достовірністю інформації, зазначеної у документах про формування, встановлення та застосування державних регульованих цін; надає у випадках, передбачених законодавством, висновки щодо економічного обґрунтування витрат під час формування цін (тарифів) на товари, роботи і послуги, щодо яких запроваджено державне регулювання цін (тарифів); надає органам виконавчої влади, органам місцевого самоврядування, суб`єктам господарювання обов`язкові до виконання приписи про усунення порушень вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін.
Відповідно до п. 7 Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захист прав споживачів Держпродспоживслужба здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.
Правовідносини з постачання фізичним особам центрального опалення та постачання гарячої води регулюються Правилами надання послуг з центрального опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 №630 (далі - Правила №630).
Згідно з пунктом 1 Правил №630 (у редакції від 26.12.2019), ці Правила регулюють відносини між суб`єктом господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальних послуг (далі - виконавець), і фізичною та юридичною особою (далі - споживач), яка отримує або має намір отримувати послуги з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення (далі - послуги).
Відповідно до абзацу 2 пункту 10 Правил №630 справляння плати за нормативами (нормами) споживання за наявності квартирних засобів обліку без урахування їх показань не допускається, за винятком випадків, передбачених абзацом п`ятим пункту 15 цих Правил. Виконавець і споживач не мають права відмовлятися від врахування показань засобів обліку
Засади забезпечення комерційного, у тому числі розподільного, обліку послуг з постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання та забезпечення відповідною обліковою інформацією споживачів таких послуг визначені Законом України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» від 22.06.2017№ 2119-VIII, що набрав чинності з 02.08.2017.
Статтею 2 Закону № 2119-VIII встановлено, що він регулює відносини щодо: 1) комерційного обліку послуг з постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання (далі - комунальні послуги); 2) розподілу між споживачами обсягу спожитих комунальних послуг; 3) встановлення, обслуговування, заміни вузлів обліку/приладів - розподілювачів теплової енергії; 4) формування та надання споживачам рахунків на оплату комунальних послуг; 5) забезпечення споживачів обліковою інформацією.
Пунктами до пунктів 4, 6, 12, 13 ст. 1 Закону № 2119-VIII визначено значення термінів, що використовуються в цьому законі, зокрема, 
вузол комерційного обліку - вузол обліку, що забезпечує загальний облік споживання відповідної комунальної послуги в будівлі, її частині (під`їзді), обладнаній окремим інженерним вводом;
вузол розподільного обліку - вузол обліку, що забезпечує індивідуальний облік споживання відповідної комунальної послуги в будівлях, де налічуються два та більше споживачів; 
прилад - розподілювач теплової енергії - прилад або комплекс обладнання та матеріалів до них, що встановлюється на опалювальному приладі системи опалення будівлі, використовується для визначення частки споживання теплової енергії окремим опалювальним приладом споживача у загальному споживанні відповідно до показань вузла комерційного обліку та відповідає вимогам, визначеним методикою розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, затвердженою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства;
розподільний облік комунальних послуг (далі - розподільний облік) - визначення за допомогою вузла розподільного обліку (приладу - розподілювача теплової енергії) та/або за встановленими правилами (методиками) у передбачених цим Законом випадках кількісних показників отриманої споживачем комунальної послуги, на підставі яких здійснюється розподіл показань вузла комерційного обліку між споживачами в будівлях, де налічуються два та більше споживачів.
Частинами 1, 2, 7, 8 ст. 4 Закону № 2119-VIII визначено, що оснащення окремих приміщень у будівлях вузлами розподільного обліку/приладами - розподілювачами теплової енергії та обладнанням інженерних систем для забезпечення такого обліку здійснюється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства, та не потребує розроблення проектної документації, видачі технічних умов та інших вимог до встановлення вузла розподільного обліку, погодження з державними органами, органами місцевого самоврядування, їхніми посадовими особами, оператором зовнішніх інженерних мереж, виконавцем відповідної послуги.
Власники (співвласники) приміщень у будівлі, в якій окремі приміщення є самостійними об`єктами нерухомого майна, у разі приєднання такого будинку (будівлі) до зовнішніх інженерних мереж або обладнання такого будинку (будівлі) системою автономного теплопостачання, автономного гарячого водопостачання, автономного водопостачання зобов`язані забезпечити оснащення належних їм приміщень вузлами розподільного обліку відповідно теплової енергії, гарячої води, питної води, крім випадків, передбачених частинами п`ятою - сьомою цієї статті.
Вузли розподільного обліку теплової енергії у випадках, коли це технічно неможливо, не встановлюються. У такому разі для визначення обсягу теплової енергії, спожитої на потреби опалення, на всіх опалювальних приладах (крім розташованих у приміщеннях (місцях) загального користування багатоквартирних будинків) особами, визначеними частинами другою і третьою цієї статті, повинні бути встановлені прилади - розподілювачі теплової енергії, крім випадків, коли це економічно недоцільно.
Порядок визначення технічної можливості встановлення вузлів розподільного обліку теплової енергії та економічної доцільності встановлення приладів - розподілювачів теплової енергії затверджується Кабінетом Міністрів України. За наявності окремого відгалуження системи опалення у квартиру, інше житлове або нежитлове приміщення встановлення вузлів розподільного обліку теплової енергії для такої квартири (приміщення) є обов`язковим
У разі якщо на день набрання чинності цим Законом будівлі, зазначені у частинах другій і третій цієї статті, були приєднані до зовнішніх інженерних мереж або обладнані системою автономного теплопостачання, автономного гарячого водопостачання, автономного водопостачання, власники (співвласники) таких будівель (приміщень у них) зобов`язані забезпечити оснащення приміщень у них вузлами розподільного обліку/приладами - розподілювачами теплової енергії відповідно до положень цієї статті протягом трьох років з дня набрання чинності цим Законом.
Згідно зі ст. 10 Закону № 2119-VIII у будівлях, зазначених у частинах другій і третій статті 4 цього Закону, обсяг відповідної комунальної послуги, визначений за допомогою вузла комерційного обліку (а у випадках, передбачених частиною другою статті 9 цього Закону, - за розрахунковим або середнім споживанням), розподіляється між усіма споживачами з урахуванням показань вузлів розподільного обліку, приладів - розподілювачів теплової енергії відповідно до частин другої - четвертої цієї статті. При цьому для цілей розподільного обліку відповідно до цієї статті права та обов`язки споживачів поширюються також на власників майнових прав на об`єкти нерухомого майна у завершеній будівництвом будівлі, право власності на які не зареєстровано.
Постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2018 №829 затверджено Порядок визначення технічної можливості встановлення вузлів розподільного обліку теплової енергії та економічної доцільності встановлення приладів - розподілювачів теплової енергії (далі - Порядок №829).
Пунктом 4 Порядку №829 передбачено, що технічна можливість встановлення вузлів розподільного обліку визначається під час обстеження внутрішньобудинкової системи опалення суб`єктом господарювання, що має ліцензію на провадження господарської діяльності з будівництва об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми та значними наслідками, з обов`язковим переліком робіт з монтажу внутрішніх інженерних мереж, систем, приладів і засобів вимірювання шляхом встановлення відповідності кожному з критеріїв у форматі так/ні, визначених у пункті 6 цього Порядку, про що складається акт обстеження у довільній формі, у якому зазначається висновок за результатами обстеження, прізвище, ім`я, по батькові виконавця обстеження. Якщо у висновку зазначено, що технічна можливість встановлення вузла розподільного обліку теплової енергії відсутня, зазначається критерій з переліку згідно з пунктом 6 цього Порядку, якому не відповідає внутрішньобудинкова система опалення, а також можуть зазначатися заходи, здійснення яких дозволить встановити вузли розподільного обліку.
При цьому за правилами пункту 5 Порядку №829 замовником обстеження внутрішньобудинкової системи опалення є власник (співвласники) будівлі або власник (співвласники) окремих приміщень у будівлі.
Пунктом 6 Порядку №829 передбачено, що технічна можливість встановлення вузлів розподільного обліку наявна за відповідності внутрішньобудинкової системи опалення всім таким критеріям: окреме відгалуження системи опалення для окремого приміщення, наявність якого встановлено під час візуального огляду та яке передбачене принциповою схемою внутрішньобудинкової системи опалення будівлі (за наявності); принциповою схемою внутрішньобудинкової системи опалення передбачено технічну можливість встановлення автоматичних регуляторів температури в приміщеннях для регулювання споживання теплової енергії в окремих приміщеннях будівлі, що не призведе до порушень гідравлічного режиму внутрішньобудинкової системи опалення будівлі; під час встановлення вузла розподільного обліку буде забезпечено дотримання вимог застосування засобу вимірювальної техніки та умов його належної експлуатації, що зазначені у технічній (супровідній) документації на цей засіб; можливість забезпечення вільного доступу для зняття показань приладу обліку, його обслуговування, заміни під час подальшої експлуатації.

ОЦІНКА ДОВОДІВ СТОРІН ТА ВИСНОВКИ СУДУ
Спір, що виник між сторонами стосується правомірності припису відповідача, який прийнято за наслідком здійснення позапланового заходу контролю (перевірки) КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» через встановлення порушення позивачем абзацу 2 п. 10 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою КМУ від 27.07.2005 № 630.
Як встановлено судом, позапланову перевірку КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» здійснено на підставі звернення фізичної особи-споживача за погодженням центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), а відтак була призначена у відповідності до вимог чинного законодавства.
Згідно з актом від 14.09.2021 № 3819-1, копія якого наявна в матеріалах справи, під час перевірки контролюючий орган дійшов висновку про те, що підприємством щодо споживача порушено вимог абз. 2 пункту 10 Правил № 630, згідно з яким справляння плати за нормативами (нормами) споживання за наявності квартирних засобів обліку без урахування їх показань не допускається, за винятком випадків, передбачених абзацом 5 пункту 15 цих Правил. Виконавець і споживач не мають права відмовлятися від врахування показань засобів обліку.
Відповідно до матеріалів справи обставини, що стали передумовою встановлення відповідачем порушення – нарахування позивачем споживачу вартості послуг з теплопостачання протягом опалювальних періодів 2019-2020, 2020-2021 років пропорційно опалювальній площі квартири без врахування показань лічильника теплової енергії не є спірними. 
В матеріалах справи наявні договір про надання послуг з централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води населенню від 03.09.2018 № 024016001580100, що укладений між споживачем та позивачем, робочий проект обладнання вузла обліку теплової енергії на квартиру АДРЕСА_2 із відміткою про розгляд СП «Енергозбут» КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» 04.09.2018, паспорти теплових лічильників Ultraheat Т350, заводський номер НОМЕР_1 та 69 103 496, свідоцтва про повірку законодавчо врегульованого засобу вимірювальної техніки від 29.08.2018 № 24-1-3К/5432 та № 24-1-3К/5432, терміном дії до 29.08.2022, акти прийняття на комерційний облік вузла обліку теплоенергії для потреб опалення окремого приміщення від 04.09.2018, згідно з якими позивачем прийнято на облік засоби обліку заводським номером 69 103 495 та 69 103 496. 
Отже, вузол обліку теплової енергії в квартирі АДРЕСА_2 встановлено у відповідності до вимог чинного на час встановлення законодавства, вузол обліку прийнято на облік у позивача, що ним не заперечується.
Відповідно до положень абз. 2 п. 10 Правил 630 справляння плати за нормативами (нормами) споживання за наявності квартирних засобів обліку без урахування їх показань не допускається, за винятком випадків, передбачених абзацом п`ятим пункту 15 цих Правил. Виконавець і споживач не мають права відмовлятися від врахування показань засобів обліку.
У межах спірних правовідносин не вбачається випадків, передбачених абзацом п`ятим пункту 15 цих Правил, у силу яких показання квартирних засобів обліку не враховуються.
Суд не бере до уваги доводи позивача про неможливість врахування показників встановленого споживачем вузла обліку теплової енергії із посиланням на Порядок № 829 та зазначає, що зазначений Порядок №829 набрав чинності 24.10.2018, а тому його положення та вимоги мають застосовуватися (до нових відносин, які визначають процедуру встановлення вузлів розподільного обліку комунальної послуги з постачання теплової енергії) з моменту набрання чинності даного Порядку та не мають зворотної сили до вже встановлених лічильників, які були прийняті на облік.
Відповідно до ст. 58 Конституції України, Закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.
Крім того, слід зазначити, що Порядок №829 не встановлює зняття з обліку тих лічильників споживачів, які були погоджені та взяті на облік до набуття чинності цієї Постанови, та не встановлює заборони щодо врахування показників по даним лічильникам, які надаються споживачами.
Також, не вимагається повторне прийняття на абонентський облік вузла розподільного обліку та відповідно з новою процедурою, який раніше був прийнятий на абонентський облік, тобто до набрання чинності Порядку №829.
У свою чергу, зміна законодавцем технічних вимог щодо порядку встановлення вузлів розподільного обліку теплової енергії (квартирних лічильників) не є підставою для встановлення споживачем нового обладнання для обліку тепла, за умови, що таким споживачем до прийняття нового Порядку № 829 вже встановлено індивідуальний вузол розподільчого обліку теплової енергії.
Тобто, показники лічильників, встановлених та прийнятих на облік у встановленому законом порядку до прийняття Порядку № 829, повинні враховуватися виконавцем послуг.
Зазначене відповідає правовій позиції, яка викладена Верховним Судом у постанові від 02.11.2021 по справі №756/2361/20.
У вказаному рішенні Верховний Суд також звернув увагу на те, що Порядок № 829 не передбачає необхідність приведення раніше встановленого вузла обліку у відповідність до цього Порядку та не встановлює заборони щодо врахування показників за такими лічильниками, які надаються споживачами. Вказаний порядок не передбачає повторне прийняття на абонентський облік вузла розподільного обліку відповідно з новою процедурою, який раніше був прийнятий на абонентський облік, до набрання чинності Порядку № 829.
Суд вважає, що позивач, який є виконавцем послуг з централізованого опалення спірних квартир, всупереч положенням Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання», а також Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 № 630, які були чинними на час встановлення споживачами лічильників теплової енергії, обмежило їх право на раціональне споживання теплової енергії та оплату за фактично отриманні послуги з постачання теплової енергії.
Зміна законодавства, що регулює питання порядку встановлення та прийняття на облік вузла розподільчого обліку теплової енергії, не припиняє можливість споживача теплової енергії за наявності встановленого у передбаченому порядку (на момент встановлення) індивідуального приладу обліку тепла оплачувати такі послуги за показниками відповідного лічильника.
Як наслідок, суд дійшов висновку, що оскаржуваний припис, яким КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» визначено усунути порушення вимог законодавства про захист прав споживачів, враховуючи показники квартирних засобів обліку теплової енергії, складено правомірно та у межах наданих відповідачу повноважень.
Суд не приймає до уваги посилання позивача в обґрунтування доводів про протиправність оскаржуваного припису на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 21.07.2020 у справі №754/2479/20, Дарницького районного суду міста Києва від 16.07.2020 у справі №753/2478/20, Оболонського районного суду міста Києва від 16.07.2020 у справі №753/2478/20 та від 09.09.2020 № 756/12280/19, оскільки вони не створюють преюдиції щодо спірних правовідносин та не є постановами Верховного Суду, виключно викладені в яких позиції в силу частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України є обов`язковими для врахування судами.
Враховуючи вищевикладені обставини, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову.
Підстави для здійснення розподілу судових витрат відсутні.
Беручи до уваги викладене вище, та керуючись ст.ст. 2, 3, 5, 9, 12, 15, 19, 22, 25, 32, 72, 76, 77, 79, 139, 194, 205, 241-243, 245, 246, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, - 
ВИРІШИВ:

В задоволенні позовних вимог Комунального підприємства Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві про скасування припису, - відмовити повністю. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів до Шостого апеляційного адміністративного суду з дня складення повного судового рішення.

Відомості про сторін:
Комунальне підприємство Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО», адреса: 01001, м. Киїів, площа І. Франка, буд. 5, ЄДРПОУ 40538421:
Головне управління Держпродспоживслужби в м. Києві, адреса: 03151, м. Киїів, вул. Волинська, 12, ЄДРПОУ 40414833.

Суддя А.С. Михайлик