Номер провадження: 22-ц/813/3060/26 
Справа № 519/1025/24
Головуючий у першій інстанції Москаленко І.О.
Доповідач Вадовська Л. М.

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.05.2026 року м. Одеса 

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів:
головуючого (судді-доповідача) - Вадовської Л.М., 
суддів - Погорєлової С.О., Сєвєрової Є.С.,
за участю секретаря - Венжик Л.С.,
за участю сторін, інших учасників справи, представників учасників справи:
позивача ОСОБА_1 , представника ОСОБА_2 , 
від відповідача акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» – не з`явились,
переглянувши справу №519/1025/24 за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» про визнання правочину недійсними, зобов`язання вчинити певні дії за апеляційною скаргою акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» на рішення Південного міського суду Одеської області від 02 травня 2025 року у складі судді Москаленко І.О., -

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 , звернувшись 18 січня 2024 року до суду з вищеназваним позовом, вказала, що 20 листопада 2023 року у період з 21:40 до 22:30 невстановлена особа шляхом злому мобільного номеру телефону 093 …. 79 отримала доступ до банківської картки №5168 …. …. 4746 рахунок НОМЕР_1 …..2852, з якої здійснила оформлення кредиту з переводом коштів на карту банку «Таscombank» № НОМЕР_2 на загальну суму 75000,00 грн. Крім того, у магазині «Confi» було оформлено кредит на суму 49669,00 грн. Загальна сума збитку становить 124669,00 грн.
Про шахрайські дії повідомила банку за номером 3700.
Після 00:00 на електронну пошту почали надходити повідомлення підтвердження про укладення договору про надання кредиту. Перше повідомлення надійшло о 00:51 годин 21 листопада 2023 року про укладення договору про споживчий кредит на загальну суму 8000,00 грн. з ТОВ «Лінеура Україна»; друге повідомлення надійшло о 00:52 годин 21 листопада 2023 року про укладення договору про споживчий кредит на загальну суму 2500,00 грн. з ТОВ «Авентус Україна»; третє повідомлення надійшло о 02:22 годин 21 листопада 2023 року про укладення договору про споживчий кредит на загальну суму 4000,00 грн. з ТОВ «Споживчий центр».
21 листопада 2023 року в 11:00 годин звернулась до відділення банку для з`ясування вказаних обставин. В подальшому з листа банку стало відомо, що зміна фінансового номеру відбулась на телефонний номер НОМЕР_3 20 листопада 2023 року о 22:01:08 через застосунок «Приват24», вхід в додаток та зміна паролю відбулася з пристрою смартфон ІР-адреса: НОМЕР_4 , ім`я провайдера Київстар, дата та час входу 20 листопада 2023 року о 22:00. 
21 листопада 2023 року картка була розблокована в чаті в 00:32:24, пізніше 21 листопада 2023 року о 02:30:54 номер та картка були заблоковані оператором. Знято ознаку фінансового номеру 21 листопада 2023 року о 02:30:13.
По картці 5168 …. …. 4746 20 листопада 2023 року о 22:03:41 було ініційовано збільшення кредитного ліміту до 75000,00 через застосунок «Приват24» та підтверджено IVR.
Відповідно до листа ТОВ «Авентус Україна» №7689/23 від 27 грудня 2023 року з позивача знято споживчий кредит на суму 2500,00 грн. та закриті кредитні правовідносини кредитором за вказаним кредитом.
Кожного першого числа поточного місяця АТ «ПриватБанк» нараховує відсотки по вказаним кредитам – 2702,27 грн., щомісячно додатково за оплату частинами – 2759,39 грн. 
Станом на 24 червня 2024 року АТ «ПриватБанк» продовжує нараховувати відсотки по кредитним договорам UA3530….6988 – 46939,43 грн. Угода №23112135315667 від 21 листопада 2023 року, 545708….3414, 516875….5602, 414943….888, 516875….6422, 516875….4746, Угода №SAMDN50000040353823 від 25 січня 2011 року – 94001,45 грн. Загальна сума заборгованості становить 143670,45 грн.
21 листопада 2023 року о 01:20:30 невідома особа оформила кредит в магазині «Confi» на загальну суму 49669,00 грн., тоді ж було здійснено списання з банківської картки першого платежу в сумі 2759,39 грн., а по обіду товар отримано невідомою особою. Дані карткового рахунку НОМЕР_5 ….6988 нікому не передавала, кредитний ліміт не встановлювала.
Про шахрайські дії заявила 21 листопада 2023 року о 07:00 до поліції, відомості про кримінальне провадження до ЄРДР за номером 12023161200000597 внесено 23 листопада 2023 року з правовою кваліфікацією за частиною 3 статті 190 КК України, досудове розслідування триває, у кримінальному провадженні визнана потерпілою.
АТ «ПриватБанк» у добровільному порядку відмовився списати нараховані проценти за кредитами, що нею не отримані.
Позивач ОСОБА_1 після уточнення 30 липня 20214 року позовних вимог просила:
визнати недійсним договір споживчого кредиту «Оплата частинами» АТ КБ «ПриватБанк» №23112135315667 від 21 листопада 2023 року на загальну суму 49669,00 грн., укладений між ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_6 ) та АТ КБ «ПриватБанк» (код ЄДРПОУ 14360570), «Confi» (код ЄДРПОУ 36962487;
зобов`язати АТ КБ «ПриватБанк» повернути ОСОБА_1 кредитні кошти в сумі 94001,45 грн. (нараховані з відсотками станом на 24 червня 2024 року) шляхом їх відновлення на картковому рахунку; 
зобов`язати АТ КБ «ПриватБанк» зупинити нарахування будь-яких процентів, у тому числі, але не виключно згідно статті 625 ЦК України, пені, комісії за користування кредитним лімітом, що утворився внаслідок проведення операцій (транзакцій) з 20 листопада 2023 року за картковим рахунком ОСОБА_1 №5168 …. …. НОМЕР_7 (т.1 а.с.1-9, 101-110).
Ухвалою судді Южного міського суду Одеської області від 01 серпня 2024 року відкрито провадження у справі (т.1 а.с.120).
Ухвалою Южного міського суду Одеської області від 19 серпня 2024 року закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті (т.1 а.с.132).
Відповідач АТ КБ «ПриватБанк» позов не визнав, зазначивши у письмових поясненнях наступне. Щодо визнання правочину недійсним Позивач просить визнати недійсним договір №23112135315667 від 21 листопада 2023 року з тих підстав, що договір не підписувала та не укладала. Проте, за висновками Великої Палати Верховного Суду у постанові від 16 червня 2020 року у справі №145/2047/16-ц правочин, який не вчинено (договір, який не укладено), не може бути визнаний судом недійсним. Пред`явлення позивачем вимоги про визнання договору недійсним з мотивів його неукладеності (не підписання договору та не отримання коштів за ним) є обрання неналежного способу захисту прав та інтересів, оскільки неможливо визнати неукладений правочин недійсним, що є самостійною підставою для відмови в позові.
Щодо відновлення грошових коштів на рахунках. Банком встановлено, що переказ коштів з картки позивача був здійснений шляхом створення платежу в системі дистанційного обслуговування клієнтів Internet Banking Приват24, вхід в Приват24 був здійснений під авторизацією ОСОБА_1 , що можливо було здійснити лише за допомогою використання фінансового телефону ОСОБА_1 та іншої особистої інформації. Всі фінансові операції з переказу коштів здійснені через мобільний застосунок Приват24 та проведені з належною автентифікацією (авторизацією) всіх необхідних даних. Отже, позивач надала можливість стороннім особам здійснити фінансові операції через свій мобільний застосунок Приват24 з коректним введенням логіну та паролів, які надходили на фінансовий мобільний номер телефону позивача, що підтверджує належне проведення автентифікації (авторизації) клієнта Банку. Втрата грошових коштів сталася через власну недбалість та власну бездіяльність позивача по захисту власних персональних даних і коштів. Позивач на будь-якій картці АТ КБ «ПриватБанк» могла встановити інтернет-ліміт (на день чи місяць) для здійснення операцій/платежів в мережі Інтернет. Сам по собі Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань не є доказом вчинення злочину щодо неї. Позивач своїми діями (бездіяльністю) сприяла незаконному використанню персональної інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, і подальшому викраденню грошових коштів, у зв`язку з чим Банк не несе відповідальності за проведені операції. 
Щодо зупинення нарахування відсотків, пені тощо, скасування нарахованих відсотків, то дане не є належним способом захисту. Крім того, у Банку відсутні такі обов`язки як скасування нарахованого за кредитною заборгованістю та припинення будь-яких інших нарахувань, оскільки витрати при цьому несе саме Банк. Обрання позивачем неналежного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови в позові в частині вимог щодо скасування заборгованості та припинення нарахування відсотків (т.1 а..с144-158).
АТ КБ «ПриватБанк» надано до суду:
дві заяви аудіозаписів розмов ОСОБА_1 з кол-центром банку: Заява від 11 жовтня 2024 року запис №775756328, дата та час розмови 2023-22-21 11:52:21, номер телефону клієнта НОМЕР_8 ; Заява від 16 грудня 2024 року запис №775711233, дата та час розмови 2023-11-20 22:24:17, номер телефону клієнта НОМЕР_3 ;
записи розмов у період з 20 листопада 2023 року по 21 листопада 2023 року: Запис №775712294, дата та час розмови 2023-11-21 02:28:30, номер телефону клієнта НОМЕР_8 ; Запис №775757418, дата та час розмови 2023-11-21 12:03:12, номер телефону клієнта 380509201898; Запис №775828064, дата та час розмови 2023-11-21 16:49:23, номер телефону клієнта 380509201898; Запис №775823966, дата та час розмови 2023-11-21 13:52:25Ю, номер телефону клієнта НОМЕР_8 (запис не скачується) (т.2 а.с.1).
Ухвалою Южного міського суду Одеської області від 21 березня 2025 року відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зупинення провадження у цивільній справі №519/1025/24 до розгляду кримінального провадження №12023161200000597 від 23 листопада 2023 року (т.2 а.с.42).
Рішенням Південного міського суду Одеської області від 02 травня 2025 року позов задоволено частково; зобов`язано АТ КБ «ПриватБанк» повернути ОСОБА_1 грошові кошти в сумі 71839,40 грн. шляхом відновлення на картковому рахунку; в іншій частині вимог відмовлено; стягнуто з АТ КБ «ПриватБанк» на користь держави судовий збір в сумі 1211,20 грн. (т.2 а.с.72-76). 
Висновок суду мотивовано тим, що законодавством на надавача платіжних послуг покладено обов`язок захисту платіжних операцій, що виключає покладення відповідальності на отримувача послуг. Лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для притягнення його до цивільно-правової відповідальності. Судом встановлено та не заперечується сторонами, що 20 листопада 2023 року внаслідок шахрайських дій невідомих осіб відбулися неправомірні перекази кредитних коштів з карткового рахунку №5168….4746 в сумі 71839,40 грн. на рахунок невідомих осіб. Після виявлення факту платіжних операцій, які не виконувала, позивач вчинила дії, передбачені пунктами 5, 6 розділу УІ Положення №705 щодо повідомлення емітента. Банк не довів належними та допустимими доказами, що позивач своїми діями чи бездіяльністю сприяла втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номеру або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Суд відхилив доводи відповідача про те, що до моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку – банк, оскільки в даній справі повідомлення позивача банку про несанкціоноване списання коштів було здійснено одразу після здійснення відповідних трансакцій, а доказів про те, що вони були проведені саме позивачем матеріали справи не містять. Суд погодився з доводами відповідача щодо неефективно обраного способу захисту в частині зупинення нарахування процентів, пені, комісії за користування кредитним лімітом, що утворився внаслідок проведення операцій (трансакцій) з 20 листопада 2023 року за картковим рахунком ОСОБА_1 №5168….4746, та щодо неналежного способу захисту в частині визнання недійсним договору споживчого кредиту «Оплата частинами» АТ КБ «ПриватБанк» «23112135315667 від 21 листопада 2023 року на загальну суму 49669,00 грн.
Ухвалою Одеського апеляційного суду від 04 червня 2025 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою АТ КБ «ПриватБанк» на рішення суду.
В апеляційній скарзі АТ КБ «ПриватБанк» просить рішення суду першої інстанції скасувати в частині задоволених вимог і ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог (т.2 а.с.83-86).
За змістом вимог апеляційної скарги незаконність і необґрунтованість рішення з підстав невідповідності висновків суду обставинам справи, неправильного застосування норм матеріального права, порушення норм процесуального права полягає у наступному. Суд дійшов помилкового висновку про те, що відповідачем не доведено факту його правомірної поведінки, не спростовано тих обставин, на які позивач посилається у позові. Банком було встановлено, що переказ коштів з картки позивача був здійснений шляхом створення платежу в системі дистанційного обслуговування клієнтів, вхід у Приват24 був здійснений під авторизацією ОСОБА_1 , що можливо здійснити лише за допомогою використання фінансового телефону ОСОБА_1 та іншої особистої інформації. Відповідно до пункту 146 УІІ Розділу Положення №164 власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку/держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Саме дії позивача призвели до здійснення платіжних операцій за допомогою платіжного інструменту – картки, доданих в платіжний застосунок Приват24. Всі фінансові операції з переказу коштів здійснені через мобільний застосунок Приват24 та проведені з належною автентифікацією (авторизацією) всіх необхідних даних. Втрата коштів сталася через власну недбалість та власну бездіяльність позивача по захисту власних персональних даних і коштів. Позивачем не надано будь-яких доказів постановлення вироку або іншого судового рішення, яке набрало законної сили, щодо незаконного заволодіння грошовими коштами та здійснення інших незаконних операцій, про які вона вказує у позові. У разі встановлення винної особи у кримінальному провадженні у позивача буде право в рамках кримінального провадження подати позов до суду про стягнення незаконно отриманих коштів.
В апеляційній скарзі не зазначено нові обставини, що підлягають встановленню, докази, які підлягають дослідженню чи оцінці.
Відзив на апеляційну скаргу не поданий, в судовому засіданні представник ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 заперечила щодо змісту і вимог апеляційної скарги, підтримавши обґрунтування власної позиції, що викладена в суді першої інстанції. 
Переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, рішення суду в оскаржуваній частині без змін з огляду на наступне. 
ОСОБА_1 є клієнтом акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» з 2011 року.
20 листопада 2023 року у період з 22:01:08 по 02:30:54 з грошовими коштами на карткових рахунках ОСОБА_1 здійснено шахрайські дії.
В порядку розгляду звернення ОСОБА_1 щодо списання 20 листопада 2023 року грошових коштів з платіжної картки №5168 …. …. НОМЕР_9 КБ «ПриватБанк» було встановлено наступне.
Щодо входу в додаток «Приват24» та зміни паролю. 
Пристрій: Smartphone; операційна система: АОS Версія: 13; Browser: Chrome Mobile; ІР-адреса: 46.211.238.223; ім`я провайдера: Kyivstar; дата й час входу: 20.11.2023 22:00; вхід у застосунок «Приват24» було підтверджено через IVR, вхід здійснювався з не типового пристрою Smartphone Android 13 Chrome Mobile 101.0.0.0 Confirm.
Щодо зміни фінансового номеру телефону та блокування картки.
Через застосунок «Приват24» 20 листопада 2023 року о 22:01:08 відбулась зміна фінансового номеру на тел. НОМЕР_10 ….989.
ОСОБА_1 до АТ КБ «ПриватБанк» для блокування карти вперше звернулась 20 листопада 2023 року о 22:31:00 через IVR, звернень щодо блокування номеру не надходило.
21 листопада 2023 року картка була розблокована в чаті в 00:32:24.
21 листопада 2023 року о 02:30:54 номер і картка були заблоковані оператором.
Знято ознаку фінансового номеру 21 листопада 2023 року о 02:30:13.
Для входу у застосунок «Приват24» використовувався статичний пароль (елемент знання), при цьому в платіжному застосунку також здійснювався аналіз елементу володіння – фінансового номера телефону (шляхом IVR дзвінка, з якого здійснюється вхід).
Після авторизації на новому пристрої було проведено ряд трансакцій в застосунку «Приват24», в тому числі і оформлення кредиту «Оплата частинами», які були визначені як ризикові та потребували додаткового підтвердження в телефонному режимі. У зв`язку з чим на фінансовий номер було направлено смс повідомлення з інформацією про необхідність зателефонувати до Банку та підтвердити ризикові трансакції. З номеру телефону, який на той час був як фінансовий, відбувся дзвінок до Банку, в якому жінка, яка телефонувала для підтвердження ризикових трансакцій, підтвердила створення ризикових трансакцій, успішно пройшла верифікацію; при проведенні верифікації відповіді на питання були надані коректно.
Щодо збільшення кредитного ліміту.
По картці 5168 …. …. 4746 20 листопада 2023 року о 22:03:41 було ініційовано збільшення кредитного ліміту до 75000,00 грн. через застосунок «Приват24» та підтверджено IVR.

21 листопада 2023 року о 06:55 годин ОСОБА_1 про шахрайство з коштами на банківських рахунках повідомила поліцію у телефонному режимі, а 23 листопада 2023 року звернулась з письмовою заявою про злочин; кримінальне правопорушення №12023161200000597 за правовою кваліфікацією частини 4 статті 190 КК України в Єдиному реєстрі досудових розслідувань зареєстровано 23 листопада 2023 року; розслідування триває.
Рішення Південного міського суду Одеської області від 02 травня 2025 року оскаржено в частині вирішення позовних вимог про зобов`язання АТ КБ «ПриватБанк» повернути ОСОБА_1 кредитні кошти в сумі 94001,45 грн. (нараховані з відсотками станом на 24 червня 2024 року) шляхом їх відновлення на картковому рахунку.
Перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду в оскаржуваній частині, апеляційний суд виходить з наступного. 
Правовідносини, які склалися між сторонами, діють у сфері функціонування платіжних послуг в Україні, проведення переказу коштів у межах України, відповідальності суб`єктів переказу, а також загального порядку здійснення нагляду за платіжними системами, які регулюються, зокрема Цивільним кодексом України, Законами України «Про платіжні послуги», «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг», Положенням про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, затвердженого постановою Правління НБУ №164 від 29 липня 2022 року, які набрали чинності 01 серпня 2022 року та діяли на момент вчинення спірних трансакцій.
Відповідно до пункту 136 Положення №164 користувач зобов`язаний зокрема, але не виключно зберігати та використовувати платіжні інструменти відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання платіжних інструментів особами, які не мають на це законного права або повноважень.
Абзацом 7 пункту 19 статті 38 Закону України «Про платіжні послуги» регламентовано, що втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення користувачем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів та/або індивідуальної облікової інформації.
Пунктом 146 Розділу УІІ Положення №164 передбачено, що власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку/держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. 
Не визнання позову АТ КБ «ПриватБанк» обґрунтовує тим, що переказ коштів був здійснений шляхом створення платежу в системі дистанційного обслуговування клієнтів Internet Banking Приват24, вхід у Приват» під авторизацією ОСОБА_1 ; при даній процедурі клієнт вводить свої ім`я користувача і пароль та входить у Приват24, створює необхідний платіж, вводить тільки йому відомий ключ доступу і після цього до Банку надходить платіжне доручення, відповідно до якого Банк здійснює переказ коштів; вказані дії можливо здійснити лише за допомогою використання фінансового телефону ОСОБА_1 та іншої особистої інформації.
У справі, що переглядається, відбулися вхід у додаток Приват24, зміна паролю та зміна фінансового номеру телефону невстановленими особами, що й надано можливість вчинити незаконні операції з грошовими коштами на рахунку ОСОБА_1 без її на то відома та згоди. 
Чинна судова практика у даній категорії справ виходить з того, що сам по собі факт коректного вводу вихідних даних не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для притягнення його до цивільно-правової відповідальності.
Дані правила визначають предмет дослідження та відповідним чином розподіляють між сторонами тягар доведення. Встановленню підлягають обставини, які беззаперечно свідчитимуть, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції від його імені. У разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів.
Ухвалюючи рішення в оскаржуваній частині, суд першої інстанції виходив з того, що є встановленим та не заперечується сторонами, що 20 листопада 2023 року внаслідок неправомірних дій невстановлених осіб відбулися неправомірні перекази кредитних коштів з карткового рахунку №5168 …. …. НОМЕР_7 в сумі 71839,40 грн. на рахунок невідомих осіб. Того ж дня 20 листопада 2023 року через 31 хвилину після отримання невстановленими особами доступу у застосунок ОСОБА_1 повідомила АТ КБ «ПриватБанк» про безспірне списання грошових коштів із банківського рахунку та про блокування картки, а через 2 години звернулась із заяво про шахрайські дії. ОСОБА_1 вказувала, що не розголошувала третім особам інформацію про номери карткових рахунків, ПІН-коди та іншу конфіденційну інформацію, картки не втрачала, доступу до них треті особи не мали.
Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що після виявлення факту платіжних операцій, які ОСОБА_1 не виконувала, ОСОБА_1 вчинила дії, передбачені пунктами 5, 6 Розділу УІ Положення №705 щодо повідомлення емітента; АТ КБ «ПриватБанк» не довів належними та допустимими доказами, що ОСОБА_1 своїми діями чи бездіяльністю сприяла втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номеру або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.
Апеляційний суд погоджується з таким висновком суду першої інстанції та, відповідно, не приймає викладені в апеляційній скарзі доводи, що саме дії ОСОБА_1 призвели до здійснення спірних платіжних операцій, що втрата грошових коштів сталася через власну недбалість та бездіяльність ОСОБА_1 по захисту персональних даних і коштів.
Доводи апеляційної скарги не мають підтвердження доказами, які у своїй сукупності були б достатніми для висновку про те, що саме ОСОБА_1 як користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяла втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дала змогу ініціювати платіжні операції від її імені. 
Відсутність вироку у кримінальному правопорушенні №12023161200000597 за правовою кваліфікацією частини 4 статті 190 КК України, що за заявою ОСОБА_1 в Єдиному реєстрі досудових розслідувань зареєстровано 23 листопада 2023 року, не має наслідком відмову в позові. 
Правові підстави для скасування рішення суду в оскаржуваній частині відсутні.
Рішення Південного міського суду Одеської області від 02 травня 2025 року в частині відмови у задоволенні позовних вимог про визнання недійсним правочину, зобов`язання зупинити нарахування процентів, пені, комісії за користування кредитним лімітом не оскаржено, відтак, в силу визначених статтею 367 ЦПК України меж розгляду справи судом апеляційної інстанції рішення суду в частині відмови в задоволенні частини позовних вимог при даному апеляційному перегляді справи не перевіряється.
В судовому засіданні 07 травня 2026 року апеляційний суд закінчив з`ясування обставин і перевірку їх доказами; надав позивачу ОСОБА_1 , яка з`явилася в зал судового засідання, та її представнику ОСОБА_2 , яка взяла участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, можливість виступити у судових дебатах (представник відповідача на відеоконференцзв`язок не вийшов) та перейшов до стадії ухвалення судового рішення за результатами апеляційного провадження. З огляду на складність справи, навантаження тощо ухвалення та проголошення судового рішення відкладено на 28 травня 2026 року.

Керуючись ст.ст.367, 368, п.1 ч.1 ст.374, ст.ст.375, 381, 382, 383, 384, 390 ЦПК України, суд –
п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» залишити без задоволення.
Рішення Південного міського суду Одеської області від 02 травня 2025 року в частині задоволення частково позовних вимог ОСОБА_1 до акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» про зобов`язання повернути кошти шляхом їх відновлення на картковому рахунку – залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення. 
Постанова може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повну постанову складено 28 травня 2026 року. 

Головуючий Л.М.Вадовська

Судді С.О.Погорєлова 

Є.С.Сєвєрова