Справа № 202/3694/25
Провадження № 2/202/505/2026
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
(заочне)
18 травня 2026 року  Індустріальний районний суд м. Дніпра у складі:
головуючої судді – Бєсєди Г.В.
за участю секретаря – Міщенко М.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, - ОСББ «Фестивальний, 2», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, -
ВСТАНОВИВ:
До Індустріального районного суду м. Дніпра звернулися  ОСОБА_1 , ОСОБА_2 з позовом до  ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, - ОСББ «Фестивальний, 2», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. 
В обґрунтування позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 зазначають, що ОСОБА_2 з 09.12.2011 зареєстрована та є такою, що має право користуватися квартирою, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Відповідач ОСОБА_3 проживає поверхом вище у квартирі АДРЕСА_2 . 24 травня 2024 року квартиру, у якій проживає позивач та її неповнолітні діти, було залито, про що складено відповідний акт № 3 про залиття, що трапилось у наслідок течі з труби розташованої в квартирі АДРЕСА_2 . Згідно з актом про залиття, причиною залиття квартири є поломка сантехнічного обладнання в квартирі відповідача. Згідно із даним актом квартирі позивача було завдано суттєвих та чисельних пошкоджень, а саме: пошкодження в кімнаті 10,6 кв.м: постраждала стіна з фарбою; коридор 3 кв.м.: постраждали шпалери на стінах; кухня 25 кв.м.: постраждав кахель на стінах та стеля; санвузол 20 кв.м.: постраждав кахель на стінах та стеля. Розмір завданої майнової шкоди, заподіяної внаслідок залиття належної позивачу квартири становить 92 083 гривні, яка складається з: вартості робіт у розмірі 43 870 грн. та вартості матеріалів у розмірі 48 213 грн. Залиттям квартири, також їм заподіяна моральна шкода, яку вони оцінюють у 10 000 грн. Вони зазнали страждань у зв`язку з тим, що в добровільному порядку усунути наслідки залиття або відшкодувати заподіяну шкоду відповідачі відмовляються.
Просять суд стягнути солідарно із ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) матеріальну шкоду в розмірі 92 083 грн. Стягнути солідарно із ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 моральну шкоду в розмірі 10 000 гривень.
ОСОБА_1 , ОСОБА_2 позов підтримали та просили задовольнити. 
Відповідачі в судові засідання не з`являлася, повідомлялася про час і місце розгляду справи, причину неявки не повідомили, відзив на позов не надали, у зв`язку з чим судом проведено заочний розгляд справи на підставі наявних доказів. 
Представник ОСББ «Фестивальний, 2» в судові засідання не з`являвся, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. 
Суд, з`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Судом встановлено, що ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_3 , що підтверджується договором дарування квартири від 05.08.2024 та інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 389771448 від 06.08.2024. Договір дарування квартири посвідчений приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Хорішко О.М. 05.08.2024, зареєстрований в реєстрі за № 1307, відповідно до якого ОСОБА_1 безоплатно передала у власність ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_3 .
Власниками квартири АДРЕСА_4 є ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , що підтверджується інформацією наданою КП «ДМБТІ» ДМР № 11742 від 30.10.2025.
Відповідно до частини другої статті 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб.
Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди.
Зобов`язання із заподіяння шкоди це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.
Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права,має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазначала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Згідно з частинами першою, другою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
За змістом частини другої статті 1166 ЦК України цивільне законодавство у деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичної підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
Відповідно до статті 322 ЦК України власник, зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно з пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, який повинен встановлювати причини залиття, зокрема чи залиття спричинено унаслідок несправності внутрішньобудинкових мереж водопостачання та водовідведення та з`ясування питання чи не було це наслідком недбалості осіб, мешканців квартир або інші обставини, що могли спричинити залиття. Форма вказаного акта встановлена в додатку №4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій.
З матеріалів справи вбачається, що 24.05.2024 працівниками ОСББ «Фестивальний, 2», власником кв. АДРЕСА_3 був складений акт про залиття квартири за адресою: АДРЕСА_1 . Комісією зафіксовано факт залиття квартири за адресою: АДРЕСА_1 з розташованої поверхом вище квартири АДРЕСА_2 . В акті зазначено, що причиною залиття квартири є поломка сантехнічного обладнання в квартирі АДРЕСА_4 . Згідно із даним актом квартирі позивача було завдано пошкоджень, а саме: пошкодження в кімнаті 10,6 кв.м: постраждала стіна з фарбою; коридор 3 кв.м.: постраждали шпалери на стінах; кухня 25 кв.м.: постраждав кахель на стінах та стеля; санвузол 20 кв.м.: постраждав кахель на стінах та стеля.
Згідно кошторису на ремонтні роботи ФОП ОСОБА_5 матеріальний збиток, який завдано внаслідок залиття приміщень квартири позивача ОСОБА_2 складає 92 083 грн.
Отже, аналізуючи вище викладені норми та беручи до уваги те, що факт залиття квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_2 доведений, вина відповідачів ними не спростована, та підтверджується актом від 24.05.2024, а розмір завданої шкоди майну позивача, підтверджений кошторисом на ремонтні роботи, суд вважає за необхідне позовні вимоги про відшкодування матеріальної шкоди,завданої внаслідок залиття квартири доведеними, а тому підлягають задоволенню в цій частині.
Вирішуючи позовні вимоги щодо відшкодування моральної шкоди суд виходить з такого.
Відповідно до статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.
Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.
Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.
Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.
Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно з частиною другою статті 1167 ЦК України моральна шкода відшкодовується незалежно від вини органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, фізичної або юридичної особи, яка її завдала якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки.
Відповідно до частини першою статті 1168 ЦК України моральна шкода, завдана каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, може бути відшкодована одноразово або шляхом здійснення щомісячних платежів.
Згідно із частиною другою статті 1187 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.
Наявність моральної шкоди доводиться позивачем, який в позовній заяві має зазначити, які моральні страждання та у зв`язку з чим він поніс і чим обґрунтовується розмір компенсації. Розмір відшкодування моральної шкоди оцінюється самим потерпілим та визначається у позовній заяві.
Водночас, моральну шкоду, зважаючи на її сутність, не можна відшкодувати у повному обсязі, оскільки не має (і не може бути) точних критеріїв майнового виразу душевного болю. Зважаючи на це, будь-яка компенсація моральної шкоди не є (і не може бути) адекватною дійсним стражданням, тому будь-який її розмір може мати суто умовний вираз.
Суд, враховуючи вимушені зміни у життєвих стосунках, зусилля, які необхідні для відновлення попереднього стану, глибину фізичних і душевних страждань позивача вважає, що відшкодування моральної шкоди необхідно визначити у розмірі 10 000 грн. Вказана сума відповідає вимогам розумності і справедливості, а тому позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 підлягають задоволенню. 
Відповідно до розміру ставок судового збору, які визначені ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», якою передбачено за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою сплату судового збору в розмірі одного відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
При зверненні до суду позивачем заявлено вимогу про стягнення матеріальної шкоди у сумі 80 927, 33 грн. та моральної шкоди у сумі 30 000 грн., а тому остання повинна була сплатити судовий збір у сумі 1 109, 27 грн.
Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд керується приписами ст. 141 ЦПК України відповідно до яких з відповідача підлягає стягненню на користь позивача, сплачений нею при зверненні до суду судовий збір в сумі 2 422, 40 грн.
У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення (частина четверта статті 268 ЦПК України).
Згідно з частиною п`ятою статті 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Повний текст рішення складений відповідно до ч. 5 ст. 268 ЦПК України, що узгоджується з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 05.09.2022 у справі № 1519/2-5034/11, тобто датою ухвалення судового рішення в даній справі, призначеній до розгляду на 28.04.2026, є дата складення повного судового рішення 18.05.2026.
Керуючись ст. ст. 258-259, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд, 

УХВАЛИВ:
Позов  ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, - ОСББ «Фестивальний, 2», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири– задовольнити.

Стягнути солідарно з  ОСОБА_3 ( АДРЕСА_5 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_5 ) на користь ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) матеріальну шкоду в сумі 92 083 (дев`яносто дві тисячі вісімдесят три) гривні та моральну шкоду у сумі 10 000 (десять тисяч) грн.

Стягнути з  ОСОБА_3 ( АДРЕСА_5 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_5 ) на користь ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )судовий збір у сумі 2 422, 40 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити рішення суду в апеляційному порядку повністю або частково.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення складений 18.05.2026.

Суддя: Г.В. Бєсєда