Справа № 396/1109/26
Провадження № 2/396/1201/26

РІШЕННЯ
Іменем України

22.06.2026 року м. Новоукраїнка
Новоукраїнський районний суд Кіровоградської області у складі
головуючого судді: Цесельської О.С.,
за участю секретаря судового засідання: Кравченко І.В.
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Новоукраїнка Кіровоградської області цивільну справу 396/1109/26 за позовом ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Дмитрух Дмитро Миколайович, до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,- 

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача - адвокат Дмитрух Д.М. звернувся до суду із зазначеним позовом, посилаючись в обґрунтування своїх позовних вимог на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 .. На випадок своєї смерті ОСОБА_3 склала заповіт, відповідно до якого заповіла позивачу належний їй земельний пай в КСП ім. Фрунзе Новоукраїнського р-ну Кіровоградської обл., згідно сертифікату на право на земельну частку (пай) серії КР №021432, виданого на підставі рішення Новоукраїнської райдержадміністрації від 15.01.1997 р. № 18-р розміром 4,78 га. Заповіт є чинним, складений добровільно, посвідчений секретарем Глодоської сільської ради Алексеєнко О.П., містить чітке волевиявлення спадкодавця та визначає позивача єдиним спадкоємцем. Про існування вказаного заповіту позивач дізнався лише в квітні 2026 року під час спілкування з племінником спадкодавиці ОСОБА_4 , після чого останній надав позивачу заповіт, який було складено на його ім`я ОСОБА_3 .. Після чого, позивач звернувся до державного нотаріуса Новоукраїнської державної нотаріальної контори Кіровоградської обл. Шевченко Н.Г., яка винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 24.04.2026 року, у зв`язку з пропуском ним шестимісячного строку для звернення із заявою про прийняття спадщини.
Враховуючи те, що позивач не прийняв спадщину у встановлений законом шестимісячний строк, оскільки не знав про заповіт складений на його користь, разом з нею не проживав та постійний зв`язок з спадкодавцею не підтримував, а про смерть останньої йому не було повідомлено, вважає таку необізнаність про смерть спадкодавиці з об`єктивних та не залежних від нього причин, у зав`язку з чим змушений звернутися до суду з даним позовом.
Ухвалою суду від 21.05.2026 р. відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, витребувано докази.
19.06.2026 р. від завідувача Новоукраїнської державної нотаріальної контори надійшли витребувані докази, а саме копія спадкової справи до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 ..
Позивач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Дмитрух Д.М. в підготовче судове засідання не з`явились, 22.06.2026 р. від представника через канцелярію суду надійшла заява про підтримання позовних вимог та проведення розгляду справи без його участі.
Відповідач ОСОБА_2 в підготовче судове засідання не з`явився, 22.06.2026 р. через канцелярію суду подав заяву про визнання позовних вимог та проведення розгляду справи без його участі.
Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Враховуючи, що відповідач подав заяву про визнання позовних вимог суд, за результатами підготовчого провадження, вирішує справу за наявними матеріалами відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України.
Дослідивши зібрані в справі письмові докази, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню в підготовчому судовому засіданні з наступних підстав.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , факт смерті якої підтверджується свідоцтвом про смерть, виданого Бюро статистики актів цивільного стану Штату Флорида (США) 01.04.2014 р., номер державного реєстраційного запису: 2024055565 (а.с. 13-15).
Згідно довідки секретаря виконкому Глодоської сільської ради Новоукраїнського р-ну Кіровоградської обл. Т.Бойко №318 від 13.03.2026 р. вбачається, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 проживала сама. Останнє місце реєстрації та проживання до 2002 р.: АДРЕСА_1 .. Заповіт від імені гр. ОСОБА_3 сільської радою посвідчувався 27.07.2001 р. за № 119 (а.с. 6).
ОСОБА_3 заповіла ОСОБА_1 земельний пай в КСП ім. Фрунзе Новоукраїнського р-ну, Кіровоградської обл., належного їй згідно сертифікату на право на земельну частку (пай) серії КР №021432, виданого на підставі рішення Новоукраїнської райдержадміністрації від 15.01.1997 р. №18-р розміром 4,78 в умовних кадастрових гектарах, що підтверджується копією заповіту від 27.07.2001 р. зареєстрованим в реєстрі за №119, посвідченим секретарем Глодоської сільської ради Алексеєнком О.П. (а.с. 17-18).
Постановою державного нотаріуса Новоукраїнської державної нотаріальної контори Кіровоградської обл. Шевченко Н.Г. від 24.04.2026 р. спадкоємцю ОСОБА_1 було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з пропуском ОСОБА_1 шестимісячного строку для звернення із заявою про прийняття останнім спадщини (а.с.11).
Статтею 1272 ЦК України встановлено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Верховний Суд у Постанові від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17 зауважив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
При вирішенні цивільно-правового спору суд враховує, що одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори. Суд вважає за необхідне зазначити, що ця позиція ґрунтується, в тому числі, на рішенні Конституційного Суду України від 02.11.2004 року № 15-рп/2004у справі № 1-33/2004.
Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються поважними в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.
Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.
Таку позицію висловив Верховний Суд у постанові від 17.10.2018 р. при розгляді справи №681/203/17-ц.
Згідно правової позиції, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 06.09.2017 р. у справі №6-496цс17, у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.
Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.
Оглянувши матеріали справи, вивчивши докази в їх сукупності, суд визнає поважними причини пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , а тому приходить до висновку про надання йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті останньої терміном у два місяці.
Задовольняючи позовні вимоги, суд враховує те, що ОСОБА_1 не підтримував постійний зв`язок зі спадкодавицею, позивач дізнався про заповіт лише у квітні 2026 року, під час спілкування з її племінником ОСОБА_4 , заповіт на момент ухвалення рішення є чинним, а також враховуючи зміст волевиявлення спадкодавиці, сформульований у складеним нею за життя заповіту, враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.
На підставі ст. 141 ЦПК України судові витрати залишити за позивачем.
На підставі викладеного та керуючись Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 р. №296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за №282/20595, ст. 63 Закону України «Про нотаріат», ст.ст. 200, 1220, 1222, 1223, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 89, 259, 263-265 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

Позов задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком у два місяці з часу набрання рішенням законної сили.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційного скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття.
Повний текст рішення суду складено 22.06.2026 року.

Суддя:     О. С. Цесельська