18.05.2026 
ЄУН 389/4334/26
провадження №2/389/1467/26

Р І Ш Е Н Н Я
заочне
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
18 травня 2026 року Знам`янський міськрайонний суд 
Кіровоградської області
у складі: 
головуючого судді Українського В.В.,
за участю секретаря судового засідання Гой І.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні залу суду міста Знам`янка Кіровоградської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Знам`янської міської ради Кропивницького району Кіровоградської області та ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
В С Т А Н О В И В :
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить ухвалити рішення, яким визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті діда ОСОБА_3 .
Позовні вимоги вмотивовані наступним. ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько – ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який на момент смерті був зареєстрований та проживав за адресою АДРЕСА_1 . Після його смерті відкрилася спадщина на однокімнатну квартиру за вказаною адресою. В спадщину на цю квартиру по частині вступили позивач та його дід ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Після його смерті відкрилася спадщина на 1/2 частину квартири, на яку дід склав заповіт на рідного дядька позивача ОСОБА_2 , який мешкає за адресою АДРЕСА_2 . після смерті діда позивач весь час рахував, що дядько прийняв спадщину на частину квартири, так яке весь час здавав її в оренду та там мешкали люди. З початку року за необхідності грошових коштів позивач звернувся до ОСОБА_2 із пропозицією продати квартиру, як співвласники, і дізнався, що останній не прийняв спадщину. Позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті діда, однак отримав роз`яснення про те, що строк для прийняття спадщини пропущено і для реалізації його спадкових прав необхідно звернутися до суду з даним позовом. Просить визнати поважними причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті діда і позов задовольнити.
Позивач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, подав письмову заяву про розгляд справи без його участі, підтримав вимоги позову та просить їх задовольнити, не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідачі у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, поважних причин своєї неявки суду не повідомили і від них не надійшло заяви про відкладення розгляду справи, в зв`язку з чим розгляд цивільної справи проводився заочно.
Відповідно до вимог ч.4 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Враховуючи, що в справі є достатньо матеріалів, які вказують на права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності сторін.
Повно, всебічно та об`єктивно дослідивши у судовому засіданні матеріали справи суд вважає позов обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню за таких підстав.
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що відділом реєстрації актів цивільного стану по місту Знам`янка Знам`янського міськрайонного управління юстиції Кіровоградської області 27.04.2009 зроблено відповідний актовий запис № 170. Відповідно до заведеної Знам`янської міською державною нотаріальною конторою Кіровоградської обвалисті спадкової справи №355-2009, після його смерті спадщину прийняли в рівних частках батько ОСОБА_3 та син ОСОБА_1 . Кожен отримав свідоцтво про право на спадщину за законом на частину квартири за адресою АДРЕСА_1 . 
ОСОБА_3 заповів всі свої права і обов`язки та усе своє майно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , про що свідчить заповіт посвідчений державним нотаріусом Знам`янської міської державної нотаріальної контори Кіровоградської області Георгієвою Л.В. 10 червня 2010 року, зареєстрований в реєстрі за №719.
ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , про що Знам`янський відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) складено відповідний актовий запис №321. Відповідно до інформаційних довідок зі спадкового реєстру, після смерті ОСОБА_3 спадкова справа не заводилася, свідоцтво про право на спадщину не видавалось.
ОСОБА_3 є дідом ОСОБА_5 , що підтверджується наявними у справі доказами.
Відповідно до вимог ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови в її прийнятті спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину (ч.1 ст.1296 ЦК України). 
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). 
Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України та п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до статті 3 ЦК України серед загальних засад цивільного законодавства є: принцип неприпустимості позбавлення права власності, крім випадків встановлених Конституцією України та законом; справедливість, добросовісність та розумність.
Статтею 41 Конституції України передбачено: «Кожен має право володіти користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.
Право приватної власності є непорушним. Підставою виникнення права приватної власності є також успадкування майна, що базується на правонаступництві.
Цивільний процесуальний кодекс України у статті 2 закріплює, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно зі ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколів до неї про захист прав людини і основоположних свобод із змінами та доповненнями, внесеними Протоколом № 11 від 11 травня 1994 року, який діє для України з 11 вересня 1997 року та прецедентної практики Європейського суду з прав людини, кожна фізична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Виходячи з рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13 червня 1979 року, стаття 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнає право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном.
За змістом положень книги 6 ЦК України, спадкове право захищає власність фізичних осіб. Позивач пов`язаний зі спадкодавцем кровним спорідненням. Усі права та обов`язки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини в розумінні ст.1 Першого протоколу до Конвенції, становитиме майно позивача, виходячи із законодавчого визначення спадкових правовідносин, суб`єктом яких є позивач.
Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
За викладеного суд приходить до висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, так як спадкова справа після смерті спадкодавця не заводилася, правом на прийняття спадщини за заповітом відповідач не скористався, позивач через наявність заповіту на все майно не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.
На підставі викладеного та керуючись ст. 258, 259, 263, 265, 273, 280-288, 353 ЦПК України суд, 
У Х В А Л И В :
Позов задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_3 - строком на 2 (два) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
Судові витрати віднести на рахунок позивача.
Заочне рішення може бути переглянуто Знам`янським міськрайонним судом Кіровоградської області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку, встановленому цивільним процесуальним кодексом України.
Заочне рішення суду може бути оскаржене позивачем шляхом подання апеляційної скарги до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач – ОСОБА_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 .
Відповідач ОСОБА_2 місце реєстрації: АДРЕСА_4 , РНОКПП не відомий.
Відповідач – Знам`янська міська рада Кропивницького району Кіровоградської області, місце знаходження: вулиця Михайла Грушевського, 19 місто Знам`янка, Кропивницький район, Кіровоградська область, код ЄДРПОУ 32986436.

Суддя В.В.Український