КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 травня 2026 року Київ справа №640/494/21
Київський окружний адміністративний суд у складі судді Скрипки І.М., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі філії «Центр забезпечення виробництва» Акціонерного товариства «Українська залізниця» до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Товариство з обмеженою відповідальністю «Локодеталь», про визнання протиправним та скасування висновку,
в с т а н о в и в:
Акціонерне товариство «Українська залізниця» в особі філії «Центр забезпечення виробництва» акціонерного товариства «Українська залізниця» звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва 11.01.2021 із позовом до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Товариство з обмеженою відповідальністю «Локодеталь».
Просили визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби від 23.12.2020 про результати моніторингу закупівлі запасні частини до тепловозів серії ЧМЕ, ідентифікатор в електронній системі закупівель UA -2020-02-12-001085-с.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.01.2021 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.
На виконання положень пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення Закону України № 2825-ІХ, Окружним адміністративним судом міста Києва скеровано за належністю матеріали цієї справи до Київського окружного адміністративного суду.
За результатом автоматизованого розподілу, справу передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Скрипці І.М.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 01.10.2024 справу прийнято до провадження, позовну заяву залишено без руху на підставі частини тринадцятої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, встановлено строк та визначено спосіб для усунення недоліків.
Ухвалою від 05.11.2024 продовжено розгляд адміністративної справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що оскаржуваний висновок за результатом моніторингу в електронній системі закупівель є необґрунтованим і підлягає скасуванню. Вказано на відсутність технічної можливості вносити будь-яку інформацію про умови надання забезпечення тендерних пропозицій, оскільки відповідні звіти/форми формуються автоматично на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівлі. Внаслідок певних технічних проблем функціонування електронної системи «Prozorro», а саме - відсутності необхідних полів для заповнення, позивач фактично був позбавлений можливості належним чином заповнити форми про мову та про умови надання забезпечення тендерних пропозицій.
Звернуто увагу, що в частині оприлюднення необхідної інформації відповідно до пункту 8 частини другої статті 21 Закону України від 25.12.2015 року №922-VIII «Про публічні закупівлі» (Закон №922-VIII) не є обов`язковим при опублікуванні оголошення про проведення Процедури закупівлі. Щодо порушення пункту 4 частини першої статті 30 Закону №922-VIII вказано, що умовами Тендерної документації було встановлено вимогу для учасників надати інформацію згідно з Додатком № 4 «Дані на товар», у відповідності до інструкції щодо заповнення таблиці. Згідно з цією інструкцією щодо заповнення таблиці у колонці 5 вказується дата виготовлення продукції (при умові, що не порушені терміни та умови її зберігання), у рекомендованому форматі ДД.ММ.РРРР з обов`язковим зазначенням місяця та року. Дата виготовлення продукції повинна передбачати гарантійний термін зберігання не менше одного року з дня отримання продукції кінцевим споживачем до введення її в експлуатацію. ТОВ «Локодеталь» та ТОВ «Науково-технічний центр ВТП» у своїх тендерних пропозиціях зазначили дату виготовлення «не раніше 01.01.2019» та «від 01.01.2019», що відповідає вимогам Тендерної документації. 
Східним офісом Держаудитслужби подано відзив на позовну заяву, у якому висловлено прохання відмовити у задоволенні позову. Вказано, що нормами Закону №922-VIII на Замовника покладено обов`язок щодо інформування про проведення відкритих торгів та виконання вимог Закону №922-VIII на цьому етапі. Отже, відсутність обов`язкової інформації у оголошенні про проведення відкритих торгів свідчить про недотримання Замовником вимог частини другої статті 21 вказаного Закону. Зауважено, що відсутність в інформаційно-телекомунікаційній системі «Prozorro» поля з конкретною назвою інформації, яку необхідно відобразити, не звільняє Замовника від обов`язку вжити всіх необхідних заходів задля недопущення порушення вимог законодавства під час проведення процедури закупівлі. Стосовно порушення пункту 4 частини першої статті 30 Закону №922-VIII зазначено, що згідно з Інструкцією щодо заповнення таблиці, розміщеною в Додатку №4, передбачено, що у колонці 5 вказується дата виготовлення продукції (при умові, що не порушені терміни та умови її зберігання), у рекомендованому форматі ДД.ММ.РРРР з обов`язковим зазначенням місяця та року. Дата виготовлення продукції повинна передбачити гарантійний термін зберігання не менше одного року з дня отримання продукції кінцевим споживачем до введення її в експлуатацію. Отже, тендерна документація Замовника містить вимогу щодо обов`язкової наявності у тендерних пропозиціях учасників відомостей щодо місяця та року виготовлення продукції. Таким чином, посилання позивача на рекомендаційний характер зазначення інформації про дату виготовлення продукції стосується лише формату викладення інформації, а не її змісту.
Третя особа своїм правом на подання відзиву не скористалася. 
Розглянувши подані документи та матеріали, з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.
На підставі наказу від 01.12.2020 № 239 Східним офісом Держаудитслужби проведено моніторинг закупівлі №UA-2020-02-12-001085-с, яка проводилась позивачем з метою придбання частини залізничних або трамвайних локомотивів чи рейкового рухомого складу, обладнання для контролю залізничного руху (запасні частини тепловозів серії 2ТЕ116, 2М62, 2ТЕ10).
За результатом моніторингу, 12.02.2020 в електронній системі закупівель Prozorro оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-02-12-001085-с. Також висновок складено у паперовій формі.
У вказаному висновку зазначено, зокрема, наступне: за результатами моніторингу установлено, що на порушення вимог абзацу 8 частини другої статті 21 Закону Замовником в оголошення про проведення відкритих торгів не було внесено інформацію про умови надання забезпечення тендерних пропозицій, а лише зазначено його розмір та вид. За результатами аналізу питання оприлюднення інформації про закупівлю встановлено порушення вимог абзацу 8 частини другої статті 21 Закону. За результатами розгляду тендерних пропозицій ТОВ «ЛОКОДЕТАЛЬ» та ТОВ «Науково-технічний центр «ВТП» установлено порушення вимог статті 30 та вимог частини першої статті 31 Закону.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Східний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом вжиття заходів щодо припинення зобов`язань за договором від 07.05.2020 №ЦЗВ-01-01920-01 з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України і протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Позивач не погодився із вказаним висновком та звернувся до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правідносинам, суд виходить із наступного.
За правилами статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно зі статтею 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
За змістом статті 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:
1) дані автоматичних індикаторів ризиків;
2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;
5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися:
інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель;
інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах;
інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.
Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.
Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.
Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.
Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
У разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника та/або уповноважена особа замовника не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку.
У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Номер протоколу зазначається в електронній системі закупівель наступного робочого дня з дня складання протоколу, а також зазначаються дата та номер відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження.
Якщо органом оскарження прийнято до розгляду скаргу від суб`єкта оскарження у порядку, встановленому цим Законом, орган державного фінансового контролю не приймає рішення про початок моніторингу процедури закупівлі щодо тих порушень, обставин, підстав, що були або є предметом розгляду органом оскарження незалежно від прийнятого органом оскарження рішення щодо таких порушень, обставин, підстав.
Якщо органом оскарження прийнято до розгляду скаргу від суб`єкта оскарження у порядку, встановленому цим Законом, після прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі чи після опублікування висновку, протягом наступного робочого дня з дня розміщення скарги суб`єктом оскарження в електронній системі закупівель керівник органу державного фінансового контролю або його заступник до моменту опублікування рішення органу оскарження зупиняє рішення органу державного фінансового контролю, а замовник до моменту опублікування рішення органу оскарження зупиняє виконання зобов`язань щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, щодо тих порушень, обставин, підстав, що стали предметом розгляду органом оскарження, з відповідним повідомленням в електронній системі закупівель.
Після оприлюднення рішення органу оскарження замовником у порядку, встановленому цією статтею, усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, зазначених у висновку, здійснюється в частині, що не була предметом розгляду органом оскарження.
У разі оскарження в судовому порядку рішення органу оскарження рішення про початок моніторингу процедури закупівлі не приймається щодо тих порушень, обставин, підстав, які були або є предметом судового розгляду.
У разі наявності підстав, визначених частиною другою цієї статті, що містять ознаки порушень та які не були предметом розгляду органом оскарження та/або оскарження у судовому порядку рішення органу оскарження, рішення про початок моніторингу процедури закупівлі щодо інших ознак порушень приймається після оприлюднення рішення органу оскарження в електронній системі закупівель у порядку, встановленому статтею 18 цього Закону, або після набрання рішенням суду законної сили.
Обмін інформацією між органом державного фінансового контролю та замовником, встановлений цією статтею, здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель.
Узагальнена інформація, зазначена у пункті 3 частини першої статті 9 цього Закону, подається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, Уповноваженому органу до 1 березня року, наступного за звітним бюджетним роком.
Форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Методика визначення автоматичних індикаторів ризиків, їх перелік та порядок застосування затверджується центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, за погодженням з Уповноваженим органом.
Згідно положень статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі» оголошення про проведення відкритих торгів безоплатно оприлюднюється в електронній системі закупівель відповідно до статті 10 цього Закону.
Оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити наступну інформацію:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності);
3) кількість та місце поставки товарів, обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг;
4) очікувана вартість предмета закупівлі;
5) строк поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;
6) кінцевий строк подання тендерних пропозицій;
7) умови оплати;
8) мова (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції;
9) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);
10) дата та час розкриття тендерних пропозицій, якщо оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднюється відповідно до частини третьої статті 10 цього Закону;
11) розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону у межах від 0,5 відсотка до 3 відсотків очікуваної вартості закупівлі або в грошових одиницях;
12) математична формула для розрахунку приведеної ціни (у разі її застосування).
В оголошенні про проведення відкритих торгів може зазначатися інша інформація.
Дата і час розкриття тендерних пропозицій, крім випадку, встановленого пунктом 10 частини першої цієї статті, та дата і час проведення електронного аукціону визначаються електронною системою закупівель автоматично в день оприлюднення замовником оголошення про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель.
Щодо порушення позивачем вимог пункту 8 частини другої статті 21 Закону № 922-VIII суд зазначає наступне.
У спірному висновку зазначено, що в опубліковане оголошення про проведення відкритих торгів замовником не внесено інформацію про умови надання забезпечення тендерних пропозицій.
Відповідно до пункту 8 частини другої статті 21 Закону № 922-VIII оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити наступну інформацію: умови надання забезпечення тендерних пропозицій.
Частиною першої статті 25 Закону № 922-VIII унормовано, що замовник має право зазначити в оголошенні про проведення конкурентної процедури закупівлі та в тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі вимоги щодо надання забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції.
У разі якщо замовник вимагає надання забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції, у тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі повинні бути зазначені умови його надання, зокрема, розмір, строк дії та застереження щодо випадків, коли забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції не повертається учаснику. У такому разі учасник під час подання тендерної пропозиції/пропозиції одночасно надає забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції.
Судом встановлено, що позивачем під час заповнення відповідної електронної форми оголошення було заповнено усі поля, доступні до такого заповнення. При цьому, на момент створення оголошення про закупівлю, форма оголошення про проведення відкритих торгів не містила такого поля як «Вид та умови надання забезпечення пропозицій учасників», та, відповідно, позивач не мав технічної можливості викласти інформацію про вид та умови надання забезпечення пропозицій учасників саме у формі оголошення про проведення відкритих торгів.
Відповідно до пункту 3 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11.06.2020 № 1082, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 01.07.2020 за № 610/34893 (Порядок № 1082), розміщення інформації в електронній системі закупівель здійснюється замовником/ ЦЗО/ учасником/ постачальником /органом оскарження/ органами державного фінансового контролю шляхом заповнення електронних полів, визначених адміністратором і реалізованих в електронній системі закупівель, та завантаження відповідних документів через автоматизоване робоче місце замовника/ ЦЗО/ учасника/ постачальника/ органу оскарження/ органів державного фінансового контролю.
Таким чином, відповідальним за належне функціонування електронної системи закупівель є саме адміністратор електронної системи закупівель та Уповноважений орган -Міністерство економіки, торгівлі та сільського господарства України. Адміністратором електронної системи закупівель є юридична особа, визначена Уповноваженим органом відповідальною за забезпечення функціонування та наповнення веб-порталу.
Матеріалами справи підтверджено, що таким адміністратором є Державне підприємство «Prozzoro». 
Тож замовник має право лише вносити інформацію шляхом заповнення електронних полів, визначених адміністратором і реалізованих в електронній системі закупівель, і позбавлений можливості самостійно змінювати електрону форму такого оголошення.
Поряд з цим, суд звертає увагу на те, що пункт 8 частини другої статті 21 Закону № 922-VIII, який містить вимогу щодо необхідності наведення в оголошенні про проведення відкритих торгів інформації, зокрема, щодо мови (мов), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції, набув чинності з 19.04.2020 на підставі Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про публічні закупівлі» та деяких інших законодавчих актів України щодо вдосконалення публічних закупівель» від 19.09.2019 № 114-IX (Закон № 114-IX).
Пунктом 1 розділу Х Прикінцеві та перехідні положення Закону №114-IX визначено, що цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, та вводиться в дію через шість місяців з дня його опублікування, крім розділу VI, який вводиться в дію через 12 місяців з дня його опублікування.
Згідно із пунктом 8 розділу Х Прикінцеві та перехідні положення на Кабінет Міністрів України покладено обов`язок у шестимісячний строк із дня набрання чинності цим Законом: привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим Законом; забезпечити приведення міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом; забезпечити прийняття нормативно-правових актів, необхідних для реалізації положень цього Закону.
Разом із тим, на час розміщення оголошення у випадку, який розглядається, Кабінетом Міністрів України не приведено його нормативно-правові акти у відповідність до Закону № 922-VIII з урахуванням змін.
Отже позивач на момент оприлюднення оголошення про проведення відкритих торгів з об`єктивних причин був позбавлений технічної можливості виконати приписи частини другої статті 21 Закону № 922-VIII.
Враховуючи, що замовник закупівель позбавлений можливості змінювати електронні поля в інформаційно-телекомунікаційній системі Prozzoro, а також відсутність обов`язкових для заповнення таких полів в оголошенні про проведення відкритих торгів такого поля як «Вид та умови надання забезпечення пропозицій учасників», суд дійшов висновку, що позивач, в силу технічних можливостей, розмістив у доступний у цих умовах спосіб інформацію про умови надання забезпечення тендерних пропозицій, а відтак суд погоджується із доводами позивача про те, що останній не мав фактичної можливості виконати вимоги пункту 9 частини другої статті 21 Закону № 922-VIII у запропонований відповідачем спосіб.
Щодо порушення позивачем вимог пункту 4 частини першої статті 30 Закону № 922-VIII, суд вказує на таке.
За правилами пункту 4 частини першої статті 30 Закону № 922-VIII (в редакції на час виникнення спірних правовідносин) Замовник відхиляє тендерну пропозицію у разі якщо тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.
Суд звертає увагу, що відповідно до умов тендерної документації встановлено вимогу для учасників надати інформацію згідно з Додатком № 4 «Дані на товар», у відповідності до інструкції щодо заповнення таблиці.
В «Інструкції щодо заповнення таблиці» Додатку № 4 «Дані на товар» до тендерної документації визначено:
«У колонці 5 вказується дата виготовлення продукції (при умові, що не порушені терміни та умови її зберігання), у рекомендованому форматі ДД.ММ.РРРР є обов`язковим зазначенням місяця та року. Дата виготовлення продукції повинна передбачити гарантійний термін зберігання не менше одного року з дня отримання продукції кінцевим споживачем до введення її в експлуатацію.
У колонці 9 вказується гарантійний термін експлуатації продукції, який обчислюється від дати введення продукції в експлуатацію.
У колонці 10 - вказується гарантійний строк зберігання продукції, який обчислюється з дня отримання продукції кінцевим споживачем.
Гарантійні строки експлуатації та зберігання не повинні бути менші, ніж передбачено стандартами, технічними умовами, іншою технічною документацією, за якою виготовляється продукція, або виробником.
У разі, якщо нормативною технічною документацію, за якою виготовляється продукція не передбачено гарантійних термінів на продукцію, учасник повинен вказати: У колонці 9 - гарантійний термін експлуатації не менше 2 років від дати отримання продукції кінцевим споживачем (частина друга статті 680 Цивільного кодексу України).
У колонці 10 - гарантійний термін зберігання не менше 1 року з дня отримання продукції кінцевим споживачем до моменту її введення в експлуатацію (частина третя статті 269 Господарського кодексу України).
Судом з`ясовано, що ТОВ «Локодеталь» у своїй тендерній пропозиції зазначили дату виготовлення товару «не раніше 01 січня 2019 року», а ТОВ «Науково-технічний центр ВТП» - «від 01.01.2019», що на переконання суду відповідає вимогам встановленим вказаною вище інструкцією.
При цьому, суд вважає за необхідне звернути увагу, що вказана третьою особою дата зберігання не порушує терміни та умови зберігання продукції, а саме: гарантійні терміни експлуатації становлять: не менше 2 років від дати отримання продукції кінцевим споживачем; гарантійні терміни зберігання становлять: не менше 1 року з дня отримання продукції кінцевим споживачем до моменту її введення в експлуатацію. При цьому, ТОВ «Науково-технічний центр «ВТП» надало у складі тендерної пропозиції документ на товар, де зазначено, що у колонці 9 «Експлуатація» не менше 2 років від отримання продукції Замовником, а у колонці 10 «Зберігання» не менше 1 року з отримання продукції Замовником до моменту її введення в експлуатацію.
Тобто, всі гарантійні терміни передбачають строк, що відраховується від дати отримання продукції кінцевим споживачем.
Отже, як дворічний гарантійний термін експлуатації, так і однорічний гарантійний термін зберігання не залежить від дати виготовлення продукції, оскільки обраховуються саме з дати отримання продукції кінцевим споживачем.
Таким чином, дата виготовлення продукції не має вирішального значення для визначення її гарантійного строку зберігання до моменту введення в експлуатацію.
Відтак, висновки відповідача щодо порушення термінів та умов зберігання продукції внаслідок неправильного зазначення дати виготовлення продукції є безпідставними.
З урахуванням наведеного у сукупності, суд констатує, що висновок Східного офісу Держаудитслужби від 23.12.2020 про результати моніторингу закупівлі UA-2020-02-12-001085-с є протиправним та підлягає скасуванню, у зв`язку із чим суд дійшов висновку про необхідність задоволення позовних вимог.
За змістом частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Як видно із платіжного доручення від 05.01.2021 №3346746, Акціонерним товариством «Українська залізниця» сплачено судовий збір у розмірі 2270 грн.
Зважаючи на задоволення позовних вимог, понесені позивачем судові витрати у вигляді сплаченого судового збору на суму 2270 грн підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача як суб`єкта владних повноважень, який безпосередньо прийняв оскаржуване рішення.
Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
в и р і ш и в:
адміністративний позов - задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби від 23.12.2020 про результати моніторингу закупівлі UA-2020-02-12-001085-с.
Стягнути на користь Акціонерного товариства «Українська залізниця» (код ЄДРПОУ 40075815; місцезнаходження: 03150, м. Київ, вул. Єжи Ґедройця, буд. 5) понесені витрати по сплаті судового збору в розмірі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) гривень за рахунок бюджетних асигнувань Східного офісу Держаудитслужби (код ЄДРПОУ: 40477689; місцезнаходження: 49600, м. Дніпро, вул. Володимира Антоновича, буд. 22, корп. 2).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Скрипка І.М.