ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 червня 2026 р.	Справа № 440/5860/24	

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Чалого І.С.,
Суддів: Подобайло З.Г. , Семененко М.О. ,
за участю секретаря судового засідання Григоренко І.Б.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРЄВРОТРЕЙД ЛТД" на рішення Полтавського окружного адміністративного суду (головуючий суддя І інстанції І.С. Шевяков) від 13.03.2026 року (повний текст складено 26.03.26 року) по справі № 440/5860/24
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРЄВРОТРЕЙД ЛТД"
до Головного управління ДПС у Полтавській області
про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ТОВ "УКРЄВРОТРЕЙД ЛТД", звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду із позовною заявою, в якій просив визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Полтавській області від 12 квітня 2024 року: № 00048110701, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на додану вартість на суму 2238656,25 грн; № 00048140701, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на прибуток приватних підприємств на суму 239405,00 грн; № 00048170701, яким застосовано штрафні (фінансові) санкції (штрафи) у сумі 833383,50 грн. за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків до податкових накладних, визначених п. 201.10 ст. 201 та згідно п. 120-1.1 ст. 120 Податкового кодексу України за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних.
В обґрунтування позовних вимог зазначив, що спірні податкові повідомлення-рішення є протиправними та підлягають скасуванню.
Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 30.09.2025 року по справі № 440/5860/24 позовні вимоги залишено без задоволення.
Позивач не погодився з рішенням суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права з підстав, викладених в апеляційній скарзі.
Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому наполягає на законності рішення суду першої інстанції, просить залишити його без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.
Сторони про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.
В судовому засіданні представник позивача підтримав доводи апеляційної скарги, просив її задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове судове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.
Представник відповідача проти задоволення апеляційної скарги заперечував, просив залишити її без змін, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін у судовому засіданні, перевіривши рішення суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги та відзив на неї, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено, що на підставі направлень від 14.02.2024 № 555 /том ІІІ, а.с. 42/, № 556 /том ІІІ, а.с. 42 зворотній бік/, виданих Головним управлінням ДПС у Полтавській області відповідно до п.п. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, ст. 77, п. 81.1 ст. 81, п. 82.1 ст. 82 п.п 69.35 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ “Перехідні положення” Податкового кодексу України, плану-графіка проведення документальних планових виїзних перевірок платників податків на 2024 рік, на підставі наказу ГУ ДПС у Полтавській області від 05.02.2024 № 229-П /том ІІІ, а.с. 39/ проведена документальна планова виїзна перевірка Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРЄВРОТРЕЙД ЛТД", податковий номер 39341757 з питань дотримання вимог податкового законодавства за період з 01.01.2018 по 30.09.2023, валютного законодавства за період з 01.01.2018 по 30.09.2023, з питань єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2018 по 30.09.2023, іншого законодавства за період з 08.08.2014 по 30.09.2023, відповідно до затвердженого плану (переліку питань) документальної перевірки.
Правомірність порядку та підстав проведення перевірки позивачем не оспорювалася.
За результатами перевірки складено акт перевірки від 25.03.2024 № 3374/16-31-07-01-02/39341757 /том ІІІ, а.с. 26-37/, в якому зафіксовані порушення вимог:
пп. 134.1.1 п.134.1 ст.134, п.п. 139.1.1 п. 139.1 ст. 139 ПК України від 02.12.2010 № 2755-VI (із змінами та доповненнями), п. 3 розділу ІІІ НП(С)БО 1 “Загальні вимоги до фінансової звітності”, п. 4 НП(С)БО 9 “Запаси”, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 20.10.1999 № 246, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02.11.1999 за № 751/4044, в результаті чого встановлено заниження податку на прибуток в розмірі 191524 грн., в т.ч. за 2022 рік в сумі 191524 грн.
п. 198.1, п. 198.2, п. 198.6 ст. 198, п.201.1 ст. 201, п. 201.10 ст. 201, п. 69.1, 69.11 п. 69 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI з урахуванням змін, внесених Законом України від 12.05.2022 № 2260-ІХ “Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового контролю та адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану”, внаслідок чого занижено ПДВ на суму 1790925 грн в т.ч за березень 2022 на суму 753430 грн., за квітень 2022 на суму 1037495 грн.
п. 201.10 ст. 201, пп. 69.1 п. 69 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України з урахуванням змін, внесених Законом України від 12.05.2022 № 2260-ІХ “Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового контролю та адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану” та здійснено реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням терміну реєстрації податкових накладних із затримкою більше 365 днів на загальну суму ПДВ 1666767 грн., в т.ч. за березень 2022 на суму ПДВ – 1666767 грн.
На підставі акта перевірки ГУ ДПС у Полтавській області прийнято податкові повідомлення-рішення від 12.04.2024:
№ 00048110701, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на додану вартість на суму 2238656,25 грн /том ІІІ, а.с. 47 зворотній бік - 48/;
№ 00048140701, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на прибуток приватних підприємств на суму 239405,00 грн /том ІІІ, а.с. 49 зворотній бік - 50/;
№ 00048170701, яким застосовано штрафні (фінансові) санкції (штрафи) у сумі 833383,50 грн. за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків до податкових накладних, визначених п. 201.10 ст. 201 та згідно п. 120-1.1 ст. 120 Податкового кодексу України за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних /том ІІІ, а.с. 45-46/.
Не погодившись з винесеними контролюючим органом податковими повідомленнями-рішеннями, позивач звернувся до суду першої інстанції із вказаними вище позовними вимогами.
Відмовляючи в задоволенні позовних вимог суд першої інстанції дійшов висновку про їх безпідставність.
Надаючи оцінку висновкам суду в частині відмови в задоволенні позовних вимог про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № 00048110701, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на додану вартість на суму 2238656,25 грн та доводам сторін в цій частині, колегія суддів зазначає таке.
Так, судовим розглядом встановлено, що ТОВ "Укрєвротрейд ЛТД" у березні 2022 року та квітні 2022 року включено до складу податкового кредиту суми ПДВ по несвоєчасно зареєстрованим податковим накладним /том ІІІ, а.с. 23-32/ по наступним постачальникам:
1) ПАТ "Укртатнафта" ПДВ всього на суму 1768055 грн. в т.ч за березень 2022 року на суму 730 560 грн. та за квітень 2022 року на суму 1037495 грн.
У бухгалтерському обліку взаємовідносини між ТОВ "Укрєвротрейд ЛТД" та ПАТ "Укртатнафта" відображено бухгалтерськими проведеннями: Д-т 281 "Товар" – К-т 631 "Розрахунки з вітчизняними постачальниками"; Д-т 631 "Розрахунки з вітчизняними постачальниками" – К-т 311 "Поточні рахунки в національній валюті"; Д-т 644 "Податковий кредит" – К-т 631 "Розрахунки з вітчизняними постачальниками".
Станом на 30.09.2023 заборгованість по розрахунками між контрагентами відсутня.
До складу податкового кредиту звітної декларації з ПДВ за березень 2022 та за квітень 2022 по рядку 10.2 та у додатку № 1 до декларації: Розділ ІІ. Податковий кредит. Таблиця 2.1. "Відомості про операції з придбання з податком на додану вартість, які підлягають оподаткуванню за ставкою 7% віднесена по ПАТ "Укртатнафта" ПДВ всього на суму 1768055 грн. в т.ч за березень 2022 року на суму 730560 грн та за квітень 2022 року на суму 1037495 грн.
2) ТОВ "БІОПОН" (податковий номер 43445335) - ПДВ всього на суму 22870 грн.
У бухгалтерському обліку взаємовідносини між ТОВ "Укрєвротрейд ЛТД" та ТОВ "БІОПОН" відображено бухгалтерськими проведеннями: Д-т 281 "Товар" – К-т 631 "Розрахунки з вітчизняними постачальниками"; Д-т 631 "Розрахунки з вітчизняними постачальниками" – К-т 311 "Поточні рахунки в національній валюті"; Д-т 644 "Податковий кредит" – К-т 631 "Розрахунки з вітчизняними постачальниками".
До складу податкового кредиту звітної декларації з ПДВ за березень 2022 по рядку 10.2 та у додатку № 1 до декларації: Розділ ІІ. Податковий кредит. Таблиця 2.1. "Відомості про операції з придбання з податком на додану вартість, які підлягають оподаткуванню за ставкою 7%" віднесена по ТОВ "БІОПОН" ПДВ всього на суму 22870 грн.
Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги в цій частині, позивач послався на те, що податковим законодавством регламентовано право платника на формування податкового кредиту з податку на додану вартість на підставі зареєстрований податкових накладених. 
Разом з тим, на період дії воєнного стану законодавцем введено спеціальний правовий режим для формування податкового кредиту з податку на додану вартість за лютий-травень 2022 року, що передбачає можливість включення до складу податкового кредиту сум податку на додану вартість на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів за відсутності зареєстрованих в ЄРПН податкових накладних.
Вказує, що на підтвердження правомірності формування податкового кредиту за березень і квітень 2022 року за операціями з придбання товарів/послуг позивач надав суду первинні документи, складені (отримані) від контрагента-постачальника - ПАТ «Укртатнафта», зокрема, договір, рахунки, акти приймання-передачі, платіжні доручення, сертифікати відповідності та паспорти якості. Судом установлено, що надані позивачем документи первинного обліку місять всі необхідні реквізити, визначені частиною другою статті 9 Закону № 996-ХІV, та підтверджують факт реального виконання умов договору поставки нафтопродуктів.
Також зазначив, що 28.10.2022 контролюючий орган прийняв рішення № 788/Ж10/31-00-04-01-01 про неможливість своєчасного виконання ПАТ «Укртатнафта» податкового обов`язку з реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування.
Надаючи оцінку цим доводам, колегія суддів зазначає, що відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, регулює Податковий кодекс України, який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.
Відповідно до пункту 198.1 статті 198 Податкового кодексу України до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з: а) придбання або виготовлення товарів та послуг; б) придбання (будівництво, спорудження, створення) необоротних активів (у тому числі у зв`язку з придбанням та/або ввезенням таких активів як внесок до статутного фонду та/або при передачі таких активів на баланс платника податку, уповноваженого вести облік результатів спільної діяльності); в) отримання послуг, наданих нерезидентом на митній території України, та в разі отримання послуг, місцем постачання яких є митна територія України; г) ввезення необоротних активів на митну територію України за договорами оперативного або фінансового лізингу; ґ) ввезення товарів та/або необоротних активів на митну територію України.
Згідно з пунктом 198.2 статті 198 Податкового кодексу України датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше: дата списання коштів з рахунку платника податку в банку/небанківському надавачу платіжних послуг на оплату товарів/послуг, а в разі постачання товарів/послуг, оплата яких здійснюється електронними грошима, - дата списання електронних грошей платника податків як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, на електронний гаманець постачальника; дата отримання платником податку товарів/послуг.
За змістом пункту 198.3 статті 198 Податкового кодексу України не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в ЄРПН податковими накладними / розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями (тимчасовими, додатковими та іншими видами митних декларацій, за якими сплачуються суми податку до бюджету при ввезенні товарів на митну територію України), іншими документами, передбаченими п. 201.11 ст. 201 цього Кодексу. У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці першому цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу. Суми податку, сплачені (нараховані) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, зазначені в податкових накладних/розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в ЄРПН з порушенням строку реєстрації, включаються до податкового кредиту за звітний податковий період, в якому зареєстровано податкові накладні/розрахунки коригування до таких податкових накладних в ЄРПН, але не пізніше ніж через 365 календарних днів з дати складення податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних.
Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в ЄРПН у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно з пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в ЄРПН та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в ЄРПН платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Також положеннями пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України передбачено, що реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних /розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних /розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними п. 198.5 ст. 198 та п. 199.1 ст. 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем). Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в ЄРПН не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.
Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 64/2022 від 24 лютого 2022 року в Україні введений воєнний стан, який на підставі Указів Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжувався та станом на час розгляду справи триває.
З метою реалізації необхідних заходів щодо підтримки військових і правоохоронних підрозділів у відбитті збройного нападу російської федерації та забезпечення прав і обов`язків платників податків Верховна Рада прийняла Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану» від 3 березня 2022 року № 2118-IX, який набрав чинності 7 березня 2022 року (далі - Закон № 2118-IX).
Законом № 2118-IX підрозділ 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнений пунктом 69, яким установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.
Підпунктом 69.1 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ передбачено, що у випадку відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок, зокрема щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом трьох місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.
З огляду на прийняття Закону України № 2142-IX від 24 березня 2022 року «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо вдосконалення законодавства на період дії воєнного стану» у підпункті 69.1 слова «трьох місяців» замінені словами «шести місяців».
Законом України від 15 березня 2022 року № 2120-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану», який набрав чинності 17 березня 2022 року, підрозділ 2 «Особливості справляння податку на додану вартість» розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України був доповнений пунктом 32-2, згідно з яким тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, платники податку за операціями з придбання товарів/послуг, за якими в ЄРПН постачальниками не зареєстровано податкові накладні та/або розрахунки коригування до них, включають до складу податкового кредиту звітного періоду суми податку на додану вартість, сплачені (нараховані) у складі вартості придбаних товарів/послуг, на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів, складених (отриманих) платником податку за операціями з придбання товарів/послуг відповідно до Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні». Протягом шести місяців після припинення або скасування дії воєнного стану платники зобов`язані забезпечити реєстрацію в ЄРПН накладних всіх податкових накладних та розрахунків коригування, реєстрація яких відстрочена на період дії воєнного стану, а податковий кредит, задекларований платниками під час дії воєнного стану на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів, підлягає обов`язковому уточненню (приведенню у відповідність) з урахуванням даних податкових накладних та розрахунків коригування, зареєстрованих у ЄРПН.
Законом України від 12 травня 2022 року № 2260-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» (далі - Закон № 2260-ІХ), який набрав чинності 27 травня 2022 року, внесені зміни до розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, зокрема, пункт 32-2 підрозділу 2 викладено в редакції, згідно із якою тимчасово, за податкові періоди лютий, березень, квітень, травень 2022 року за операціями з придбання товарів/послуг, за якими в ЄРПН постачальниками не зареєстровано податкові накладні та/або розрахунки коригування до них, платники податку: включають до складу податкового кредиту звітного (податкового) періоду суми податку на додану вартість, сплачені (нараховані) у складі вартості придбаних товарів/послуг, на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів, складених (отриманих) платником податку за операціями з придбання товарів/послуг відповідно до Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні»; отримувачі послуг, що постачаються нерезидентами, місце постачання яких розташоване на митній території України, у разі нарахування таким отримувачем послуг податку на додану вартість у складі податкових зобов`язань, визначених у податковій декларації за відповідний звітний (податковий) період, такі платники податку мають право на віднесення таких сум податку до податкового кредиту відповідного звітного (податкового) періоду, на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів, складених (отриманих) платником податку за операціями з придбання послуг, відповідно до Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні».
Також Законом № 2260-ІХ викладені в новій редакції абз. 1 підпункту 69 та підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10, згідно із якою тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті» (абз. 1 пункту 69).
Підпунктом 69.1 пункту 69 Податкового кодексу України визначено, що у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні (абз. 1).
У разі відсутності можливості у платника податків щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, такий платник податків звільняється від відповідальності, визначеної цим Кодексом, у межах діяльності, що провадиться через такі філії, представництва, відокремлені чи інші структурні підрозділи, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України (абз. 2).
Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої п. 46.2 ст. 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в ЄРПН до 15 липня 2022 року, подання податкової звітності до 20 липня 2022 року та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31 липня 2022 року (абз. 3).
Платники податків, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, у яких відновилася можливість виконувати свої податкові обов`язки, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня відновлення можливості платника податків, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, передбачених цим Кодексом, за умови виконання ними таких податкових обов`язків, щодо реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН, подання звітності, сплати податків і зборів, протягом 60 календарних днів з першого дня місяця, наступного за місяцем відновлення таких можливостей платників податків (абз. 4).
Платники єдиного податку третьої групи, які використовують особливості оподаткування єдиним податком за ставкою 2 відсотки, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання податкових обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня переходу таких платників на застосування особливостей оподаткування єдиним податком третьої групи за ставкою 2 відсотки за умови виконання ними таких податкових обов`язків, щодо реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, подання звітності, сплати податків і зборів, протягом 60 календарних днів з дня переходу на систему оподаткування, на якій такі платники податку перебували до обрання особливостей оподаткування єдиним податком за ставкою 2 відсотки (абз. 5).
У разі самостійного виправлення платником податків у податкових періодах до 25 липня 2022 року, з дотриманням порядку, вимог та обмежень, визначених статтею 50 цього Кодексу, помилок, що призвели до заниження податкового зобов`язання у звітних (податкових) періодах, що припадають на період дії воєнного стану, такі платники звільняються від нарахування та сплати штрафних санкцій, передбачених пунктом 50.1 статті 50 цього Кодексу, та пені (абз. 6).
Платники податку на додану вартість, тимчасово, до припинення або скасування воєнного стану, не мають права на подання уточнюючих розрахунків до податкових декларацій, передбаченого пунктом 50.1 статті 50 цього Кодексу, за звітні (податкові) періоди до лютого 2022 року із показниками на зменшення податкових зобов`язань та/або декларування суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість (абз. 7).
Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у цьому підпункті, та перелік документів на підтвердження затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику (абз. 8).
Також пункт 69 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України доповнено підпунктом 69.1-1 наступного змісту: «Платники податку на додану вартість зобов`язані забезпечити у строки, встановлені підпунктом 69.1 цього пункту, реєстрацію податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, граничний термін реєстрації яких припадає на періоди, зазначені у підпункті 69.1 цього пункту, та уточнити (привести у відповідність) податковий кредит, задекларований платниками на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів, з урахуванням даних податкових накладних та/або розрахунків коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних».
Отже, суд зазначає, що покупці (отримувачі) товарів (робіт, послуг) мають обов`язок уточнити (привести у відповідність) податковий кредит, сформований на підставі первинних документів відповідно до пункту 32-2 підрозділу 2 розділу XX Перехідні положення Податкового кодексу України, у разі відсутності факту реєстрації їх контрагентами податкової накладної у зазначені строки. Норми пункту 32-2 підрозділу 2 розділу XX Перехідні положення Податкового кодексу України не містять жодних додаткових умов чи обмежень щодо можливості формування платником податків податкового кредиту на підставі первинних документів по факту настання першої події.
Зазначене узгоджується з правовим висновком викладеним Верховним Судом у постанові від 28 лютого 2024 року у справі № 200/466/23.
При цьому, податковим законодавством регламентовано право платника на формування податкового кредиту з податку на додану вартість на підставі зареєстрованих податкових накладених.
Разом з тим, на період дії воєнного стану законодавцем введено спеціальний правовий режим для формування податкового кредиту з податку на додану вартість за лютий-травень 2022 року, що передбачає можливість включення до складу податкового кредиту сум податку на додану вартість на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів за відсутності зареєстрованих в ЄРПН податкових накладних.
Водночас, суд звертає увагу, що праву платника податків на формування податкового кредиту фактично кореспондує обов`язок його контрагента щодо здійснення реєстрації відповідних податкових накладних в ЄРПН, для реалізації якого податковим законодавством, зокрема, пунктом 69.1 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України, також визначено спеціальний правовий режим на період дії воєнного стану.
Оскільки податкові накладні, наведені в таблиці /том ІІІ, а.с. 31/, виписані ТОВ "БІОПОН" та ПАТ "Укртатнафта" у березні-квітні 2022 року, були зареєстровані ними в ЄРПН у травні, грудні 2023 року, тобто з порушенням термінів реєстрації визначених ПК України, включення їх позивачем у березні 2022 року та квітні 2022 року до складу податкового кредиту суми ПДВ було передчасним та вчиненим без урахування вимог пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України.
У зв`язку з цим, висновки суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовну в цій частині є обґрунтованими, а тому рішення суду в цій частині підлягає залишенню без змін.
Надаючи оцінку висновкам суду першої інстанції в частині відмови в задоволенні позовних вимог про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № 00048170701, яким застосовано штрафні (фінансові) санкції (штрафи) у сумі 833383,50 грн. за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків до податкових накладних, визначених п. 201.10 ст. 201 та згідно п. 120-1.1 ст. 120 Податкового кодексу України за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, колегія суддів зазначає таке.
З матеріалів справи судом встановлено, що проведеною перевіркою дотримання вимог податкового законодавства щодо реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних та/або щодо виявлення помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкових накладних за перевіряємий період встановлено, що ТОВ "УКРЄВРОТРЕЙД ЛТД", здійснено несвоєчасну реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних виписаних у березні 2022 року та зареєстрованих у грудні 2023 року на загальну суму 1666767 грн.
Перелік податкових накладних, виписаних ТОВ "УКРЄВРОТРЕЙД ЛТД" у березні 2022 року, зареєстрованих 06.12.2023 з порушенням терміну реєстрації, наведений в таблиці акта перевірки /том ІІІ, а.с. 34, зворотній бік/.
В обґрунтування вимог в цій частині позивач посилається на те, що штрафні санкції за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних у період з 01.03.2020 і до останнього календарного дня місяця (включно), в якому завершується дія карантину не застосовуються.
Надаючи оцінку доводам апелянта в цій частині, колегія суддів зазначає, що Пунктом 201.1 статті 201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Підпунктом 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 ПК України визначено, що єдиний реєстр податкових накладних (далі - ЄРПН) є реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, що ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.
Пунктом 201.1 статті 201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Пункт 201.10 статті 201 ПК України також установлює граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, серед іншого:
- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
- для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
Указаним пунктом також визначено, що у разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Зважаючи на викладене, у період спірних правовідносин ПК України закріплював обов`язок платників податку на додану вартість забезпечувати своєчасну реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН).
Статтею 120-1 ПК України визначена відповідальність платників податків за порушення строків реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та допущення помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної.
Тобто, законодавець передбачив для платників податків відповідальність за порушення пункту 201.10 статті 201 ПК України.
Згідно із пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:
10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
З аналізу вказаних правових норм слідує, що на платника податків покладено обов`язок щодо реєстрації податкової накладної в ЄРПН у строк встановлений податковим законодавством, а саме для податкових накладних складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені, а для податкових накладних складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
Аналіз наведеної норми ПК України свідчить, що податкове правопорушення за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної є вчиненим із моменту закінчення граничного терміну реєстрації податкової накладної, передбаченої пунктом 201.10 статті 201 ПК України. Строк затримки реєстрації має правове значення для визначення розміру штрафної санкції, а не для його кваліфікації.
18.03.2020 набрав чинності Закон України від 17.03.2020 № 533-IX "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" (далі - Закон № 533-IX).
У зв`язку з набранням чинності Законом № 533-ІХ (з урахуванням змін, внесених Законом України від 30.03.2020 № 540-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" та Законом України від 13.05.2020 №591-ІХ "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо додаткової підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)") підрозділ 10 розділу XX ПК України був доповнений пунктом 52-1 такого змісту:
"За порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 01.03.2020 по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії; відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу; порушення вимог законодавства в частині: - обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів; - цільового використання пального, спирту етилового платниками податків; - обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками; - здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального; - здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку; - порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.
Протягом періоду з 01.03.2020 по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню".
Верховний Суд за результатами аналізу наведених норм у постанові від 10.12.2021 у справі № 420/10367/20 сформував такий правовий висновок:
"Перелік порушень податкового законодавства, за які контролюючим органом нараховуються штрафні санкції в період дії карантину на території України є вичерпним та не включає застосування штрафних санкцій за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних у період з 01 березня 2020 року і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину.
Отже, штрафні санкції за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних в ЄРПН у період з 01 березня 2020 року і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, не застосовуються".
Кабінет Міністрів України установив карантин на підставі постанови від 11.03.2020 №211 з 12.03.2020. Постановою від 27.06.2023 № 651 "Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" Кабінет Міністрів України скасував 30.06.2023 з 24 години 00 хвилин на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.
Отже, законодавець шляхом внесення змін до ПК України запровадив мораторій на застосування штрафних санкцій, у тому числі і за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних у відповідний період.
До завершення карантину Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" № 64/2022 від 24.02.2022 в Україні введений воєнний стан, який на підставі Указів Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжувався та станом на час розгляду справи триває.
03.03.2022 прийнято Закон України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану" № 2118-IX, який набрав чинності 07.03.2022, та яким підрозділ 10 розділу XX "Перехідних положень" Податкового кодексу України доповнений пунктом 69, яким установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.
Разом з цим, Законом № 2260-ІХ, який набрав чинності 27.05.2022, внесено зміни до підпункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідних положень" Податкового кодексу України, згідно з яким установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 2102-IX, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті".
Підпункт 69.1 викладено в такій редакції: у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.
Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24.02.2022 до дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану" за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року, подання податкової звітності до 20 липня 2022 року та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31 липня 2022 року.
Згідно з підпунктом 69.1-1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" ПК України платники податку на додану вартість зобов`язані забезпечити у строки, встановлені підпунктом 69.1 цього пункту, реєстрацію податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, граничний термін реєстрації яких припадає на періоди, зазначені у підпункті 69.1 цього пункту, та уточнити (привести у відповідність) податковий кредит, задекларований платниками на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів, з урахуванням даних податкових накладних та/або розрахунків коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Підпунктом 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" ПК України визначено, що у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.
Тобто, Законом № 2260-ІХ, який набрав чинності 27.05.2022, поновлено відповідальність платників податків у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок згідно з Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності.
При цьому, з набранням чинності Законом № 2260-IX, передбачене підпунктом 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України звільнення від відповідальності поставлене в залежність від підтвердження у визначеному законодавством порядку можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язку, зокрема, щодо реєстрації у відповідному реєстрі податкових накладних.
Таким чином, з 27.05.2022 припинили застосовуватися положення законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, які поширювалися на правовідносини, що врегульовувались пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України.
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постанові від 26.06.2024 у справі № 580/10149/23, від 21.08.2024 у справі № 440/8796/23.
Отже, враховуючи викладене вище платник податків звільняється від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних в період дії мораторію, запровадженого пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України, а саме з 01.03.2020 по 26.05.2022.
При цьому, у випадку коли податкова накладна/розрахунок коригування складена (ий) в період дії мораторію, а зареєстрована(ий) в ЄРПН після скасування дії мораторію (після 26.05.2022), відповідальність за порушення строків реєстрації податкових накладних застосовується за період, у якому підстави для звільнення від відповідальності відпали.
Відповідно до пункту 69.1 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки зокрема щодо дотримання термінів реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24.02.2022 до дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану" за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15.07.2022.
Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо сприяння відновленню енергетичної інфраструктури України" від 13.12.2022 № 2836-IX, який набрав чинності 03.01.2023, підпункт 69.1 викладено в новій редакції, зокрема відповідно до абзаців третього - п`ятого цього пункту платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати обов`язки, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків щодо: реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 15 липня 2022 року; реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 20 липня 2022 року.
Отже, до 03.01.2023 платники податків звільнялись від відповідальності за несвоєчасне виконання податкових обов`язків, зокрема в частині несвоєчасної реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних у випадку подання на реєстрацію таких накладних в період з 24.02.2022 до 26.05.2022 (до дня набрання чинності Законом №2260-IX), а з 03.01.2023 - в період з 01.02.2022 до 31.05.2022 та за умови їх реєстрації до 15.07.2022.
Аналогічний правовий підхід до застосування вказаних норм права викладено Верховним Судом у постановах від 11.04.2024 у справі № 380/14133/23, від 02.04.2024 у справі № 520/18349/23, від 12.03.2024 у справі № 160/13661/23.
У постановах від 07.02.2024 у справі № 380/7070/23 та від 22.02.2024 у справі № 420/19335/22 суд касаційної інстанції зазначив, що фактично з 27.05.2022 платники податків, які не зареєстрували в ЄРПН податкові накладні, складені з 1 лютого 2022 до травня 2022, отримали додатковий час для їх реєстрації в ЄРПН без застосування штрафних санкцій до 15.07.2022, тобто близько 1,5 місяці.
У постановах Верховного Суду від 06.02.2024 у справі № 160/10740/23 та від 30.01.2024 у справі № 280/4484/23 суд касаційної інстанції зазначив, що зменшений розмір штрафних санкцій може бути застосований лише щодо податкових накладних, складених та зареєстрованих несвоєчасно після набрання чинності Законом № 2876-IX або до накладних, строк реєстрації яких не скінчився станом на день набрання чинності цим Законом (08 лютого 2023 року).
Суд апеляційної інстанції зазначає, що при притягненні до фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, контролюючий орган згідно з пунктом 112.1 статті 112 ПК України повинен врахувати, що особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до пункту 112.2 статті 112 ПК України особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.
Приписами пункту 112.7 статті 112 ПК України встановлено, що у разі якщо контролюючий орган не доведе, що платник податків мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання, платник податків не може бути притягнутий до відповідальності за таке порушення. Положення цього пункту застосовуються виключно в разі, якщо умовою притягнення до фінансової відповідальності за податкове правопорушення є наявність вини платника податків.
Порядок доведення обставин, за яких особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинене податкове правопорушення, в межах судового провадження визначається процесуальним законодавством.
Усі сумніви щодо наявності обставин, за яких особа може бути притягнута до відповідальності за порушення податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючий орган, трактуються на користь такої особи.
За визначенням, наведеним у підпункті 14.1.265 пункту 14.1 статті 14 ПК України штрафна санкція (фінансова санкція, штраф) - плата у вигляді фіксованої суми та/або відсотків, що справляється з осіб, що вчинили податкове правопорушення або порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також штрафні санкції за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності.
Враховуючи, що штрафні (фінансові) санкцій (штрафи) є різновидом фінансової відповідальності, саме на відповідача покладено обов`язок доведення обставин, що платник податків мав можливість дотримання правил та норм, однак не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання.
Згідно з підпунктом 112.8.9 пункту 112 статті 112 ПК України обставинами, що звільняють від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, є вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажору).
Наказом Міністерства фінансів України від 29.07.2022 № 225, затверджено Порядок № 225, який розроблено відповідно до підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України з метою тимчасового, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, підтвердження платниками податків можливості чи неможливості своєчасного виконання податкового обов`язку щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 глави 2 розділу II Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо.
Дія цього Порядку поширюється на платників податків - фізичних осіб - резидентів України, зокрема самозайнятих осіб, юридичних осіб (резидентів і нерезидентів України) та їх відокремлені підрозділи, які мають, одержують (передають) об`єкти оподаткування або провадять діяльність (операції), що є об`єктом оподаткування, та на яких покладено обов`язок зі сплати податків та зборів, подання звітності, виконання інших обов`язків, передбачених Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи (пункт 2 розділу I Порядку № 225).
Відповідно до пункту 1 розділу II Порядку № 225 до платників податків/податкових агентів, які не можуть виконувати податкові обов`язки, передбачені Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, застосовуються правила для підтвердження можливості чи неможливості виконання платником такого обов`язку, передбачені цим Порядком.
За правилами пункту 3 розділу III Порядку № 225 до платників податків, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, які на дату набрання чинності цим Порядком мають можливість подати до контролюючого органу заяву та документи (копії документів), інформацію про відсутність можливості виконання податкових обов`язків, застосовуються такі правила.
У разі неможливості виконання платником податків податкового обов`язку, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, платник податків подає не пізніше 30 вересня 2022 року заяву про відсутність такої можливості разом з вичерпним переліком документів (копій документів), інформації, які передбачені Переліком документів, що підтверджують неможливість платника податків - юридичної особи, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі обов`язок податкового агента затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 29 липня 2022 року № 225 або Переліком документів, що підтверджують неможливість платника податків - фізичної особи, зокрема самозайнятої особи, своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі обов`язок податкового агента затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 29 липня 2022 року № 225 (далі - Переліки документів) до контролюючого органу в порядку передбаченому пунктом 8 цього розділу.
Позивачем не надано доказів того, що відносно нього приймалося рішення щодо неможливості виконання платником податків податкового обов`язку.
Враховуючи те, що проведеною перевіркою дотримання вимог податкового законодавства щодо реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних та/або щодо виявлення помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкових накладних за перевіряємий період встановлено, що ТОВ "УКРЄВРОТРЕЙД ЛТД", здійснено несвоєчасну реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних виписаних у березні 2022 року та зареєстрованих у грудні 2023 року на загальну суму 1666767 грн, а саме здійснено несвоєчасну реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних виписаних у березні 2022 року та зареєстрованих у грудні 2023 року, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що до підприємства позивача правомірно застосовано штрафні санкції, а тому рішення суду першої інстанції в цій частині підлягає залишенню без змін.
Надаючи оцінку висновкам суду першої інстанції в частині відмови в задоволенні позовних вимог про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № 00048140701, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на прибуток приватних підприємств на суму 239405,00 грн, колегія суддів зазначає таке.
Так, перевіркою повноти декларування ТОВ "Укрєвротрейд ЛТД" показників рядка 04 Декларації "Об`єкт оподаткування (рядок 02 + рядок 03 РІ) (+, -)" встановлено їх заниження в загальній сумі 1064021 грн., внаслідок не відображення у складі різниць, на які збільшується фінансовий результат сум витрат по списанню знецінених товарів.
Перевіркою ТОВ "Укрєвротрейд ЛТД" встановлено невключення до складу рядка 2.1.1 "Сума витрат на створення забезпечень (резервів) для відшкодування наступних (майбутніх) витрат відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності (пп. 139.1.1 п. 139.1 ст. 139 розділу ІІІ Податкового кодексу України)" (далі по тексту ПКУ) додатку РІ до Декларації з податку на прибуток за 2022 рік, витрати по знеціненим активам (ОЗ, запаси) в сумі 1064021 грн, які задекларовані підприємством по коду рядка 2180 "Інші операційні витрати" Звіту про фінансові результати за 2022 рік /том ІІІ, а.с. 28/.
В ході перевірки встановлено, що у зв`язку з перебуванням на тимчасово окупованій території України, через бойові дії та неможливістю контролювати запаси і в майбутньому одержувати економічні вигоди ТОВ "УКРЄВРОТРЕЙД ЛТД" на підставі наказу від № 21/03-031-В від 21.03.2022 прийнято рішення про списання активів, які знаходяться на відповідальному зберіганні за адресою: с. Кам`янське Василівського району Запорізької обл. на наступних підприємствах:
- ТОВ "ТК Спецнафта-Сервіс" (податковий номер 39416130) ПММ на суму 354060,37 грн, згідно Договорів від № ДЗ-04 від 05.10.2018, № ДЗ-07 від 08.05.2019, № ДЗ-09 від 27.05.2019, № ДЗ-10 від 04.06.2019;
- ТОВ "Спецнафта-Трейд" (податковий номер 41472425) ПММ на суму 709960,50 грн, згідно Договорів № ДЗ-01 від 13.09.2018, № ДЗ-02 від 14.09.2018, № ДЗ-03 від 05.10.2018, № ДЗ-05 від 30.10.2018, № ДЗ-06 від 25.04.2019, № ДЗ-11 від 06.06.2019, №ДЗ-08 від 08.05.2019, № ДЗ-12 від 12.06.2019, № ДЗ-13 від 21.06.2019, № ДЗ-14 від 25.06.2019, № ДЗ-15 від 27.06.2019.
Згідно даних Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затверджених Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309, територія с. Кам`янське Василівського району включена до розділу ІІ “Тимчасово окуповані Російською Федерацією території України” з 02.03.2022.
Згідно бухгалтерської довідки № 8 від 31.03.2022 та № 11 від 22.04.2022 підприємством проведено списання активів на суму 1064021 грн.
В бухгалтерському обліку відображено наступним проведенням: Дт 203 "паливо" Кт 28 "товари" на суму 1064021 грн.; Дт 949 "Інші витрати операційної діяльності" Кт 203 "паливо" на суму 1064021 грн.
Відмовляючи в задоволенні позовних в цій частині, суд першої інстанції погодився з доводами відповідача про те, що ТОВ "УКРЄВРОТРЕЙД ЛТД" повинно було здійснювати уцінку ТМЦ через створення резерву (забезпечення) знецінення запасів відповідно до НП(С)БО або МСФЗ, та відобразити різниці згідно з п. 139.1 ПК України для коригування фінансового результату до оподаткування на суму 1064021 грн.
Надаючи оцінку цим висновкам, колегія суддів зазначає, що відповідно до наказу директора ТОВ "УКРЄВРОТРЕЙД ЛТД" від № 21/03-031-В від 21.03.2022 «Про списання зниклого палива», у зв`язку з неодноразовим зверненням для звірки даних про наявність ПММ на відповідальному зберіганні на підприємствах: ТОВ «СПЕЦНАФТА-ТРЕЙД» на суму 709960,50 грн та ТОВ «ТК СПЕЦНАФТА-СЕРВІС» на суму 354060,37 грн. відповіді не було. Телефони керівників не в зоні дії. А після початку російської агресії в лютому 2022 року село Кам`янське Василівського району Запорізької області, де знаходились ємності для зберігання ПММ, було окуповане збройними силами рф. В зв`язку із закінчення терміну давності наказано, зокрема: 1. Списати зникле паливо на витрати підприємства; 2. Бухгалтеру забезпечити відображення інформації щодо списання у регістрах бухгалтерського обліку.
Відповідно до пункту 6 Національного положення (стандарту) бухгалтерського обліку 16 “Витрати” (далі - П(С)БО 16), витратами звітного періоду визнаються або зменшення активів, або збільшення зобов`язань, що призводить до зменшення власного капіталу підприємства (за винятком зменшення капіталу внаслідок його вилучення або розподілу власниками) за умови, що ці витрати можуть бути достовірно оцінені.
Нестачі й втрати від псування цінностей включаються до інших операційних витрат (пункт 2 П(С)БО 16).
Тобто, списання - це процес, в якому підприємство відносить активи до збитків та знімає їх з балансового обліку, оскільки вони більше не можуть бути використані в господарській діяльності.
Згідно з п. 20 П(С)БО 16 до інших операційних витрат включаються, зокрема, інші витрати операційної діяльності, які виникають у процесі звичайного функціонування підприємства (але не пов`язані з виробництвом або реалізацією продукції, товарів, робіт чи послуг).
На рахунку 94 "Інші витрати операційної діяльності" ведеться облік витрат операційної діяльності підприємства, крім витрат, які відображаються на рахунках 90 "Собівартість реалізації", 91 "Загальновиробничі витрати", 92 "Адміністративні витрати", 93 "Витрати на збут".
Згідно пунктом 3.13 Методичних рекомендацій щодо заповнення форм фінансової звітності, затверджених Наказом Міністерства фінансів України від 28.03.2013 № 433 у статті "Інші операційні витрати" відображаються собівартість реалізованих виробничих запасів, необоротних активів, утримуваних для продажу, та групи вибуття; відрахування на створення резерву сумнівних боргів і суми списаної безнадійної дебіторської заборгованості відповідно до П(С)БО 10; втрати від знецінення запасів; втрати від операційних курсових різниць; визнані економічні (фінансові) санкції; відрахування для забезпечення наступних операційних витрат, а також усі інші витрати, що виникають в процесі операційної діяльності підприємства (крім витрат, що включаються до собівартості продукції (товарів, робіт, послуг)).
Пунктом 4 НП(С)БО 9 «Запаси» визначено, що запасами підприємства вважають активи, які: - утримуються для подальшого продажу (розподілу, передачі) за умов звичайної господарської діяльності; - перебувають у процесі виробництва з метою подальшого продажу продукту виробництва; - утримуються для споживання під час виробництва продукції, виконання робіт та надання послуг, а також управління підприємством.
Згідно з п. 8 П(С)БО 9 «Запаси» придбані (отримані) або виготовлені запаси зараховують на баланс підприємства за первісною вартістю.
На кожну дату балансу їх відображають у бухобліку та звітності за найменшою з двох оцінок: первісною вартістю; чистою вартістю реалізації. Якщо на дату балансу ціна запасів стала меншою або вони зіпсовані, застаріли чи іншим чином втратили первісно очікувану економічну вигоду, їх відображають за чистою вартістю реалізації (п. п. 24, 25 П(С)БО 9).
Колегія суддів зазначає, що коли запаси перестають відповідати критеріям визнання їх активом, оскільки відсутня можливість ними контролювати і в майбутньому одержувати економічні вигоди, у відповідності п. 3 розділу III НП(С)БО 1 «Загальні вимоги до фінансової звітності», згідно якого фінансова звітність повинна бути достовірною (правдивою), підприємство має право їх списати з балансу.
Як вказувалося вище, у зв`язку з перебуванням на тимчасово окупованій території України, через бойові дії та неможливістю контролювати запаси і в майбутньому одержувати економічні вигоди ТОВ "УКРЄВРОТРЕЙД ЛТД" на підставі наказу від № 21/03-031-В від 21.03.2022 прийнято рішення про списання активів, які знаходяться на відповідальному зберіганні за адресою: с. Кам`янське Василівського району Запорізької обл. на наступних підприємствах: ТОВ "ТК Спецнафта-Сервіс" (податковий номер 39416130) ПММ на суму 354060,37 грн, згідно Договорів від № ДЗ-04 від 05.10.2018, № ДЗ-07 від 08.05.2019, № ДЗ-09 від 27.05.2019, № ДЗ-10 від 04.06.2019; ТОВ "Спецнафта-Трейд" (податковий номер 41472425) ПММ на суму 709960,50 грн, згідно Договорів № ДЗ-01 від 13.09.2018, № ДЗ-02 від 14.09.2018, № ДЗ-03 від 05.10.2018, № ДЗ-05 від 30.10.2018, № ДЗ-06 від 25.04.2019, № ДЗ-11 від 06.06.2019, №ДЗ-08 від 08.05.2019, № ДЗ-12 від 12.06.2019, № ДЗ-13 від 21.06.2019, № ДЗ-14 від 25.06.2019, № ДЗ-15 від 27.06.2019.
В контексті спірних правовідносин, суд вважає, що через бойові дії та перебування активів, які знаходяться на відповідальному зберіганні на території, яка є тимчасово окупованою, запаси перестають відповідати критеріям визнання їх активом, оскільки об`єктивно підприємство позивача не може більше контролювати такі запаси відповідно в майбутньому одержувати економічні вигоди, як це передбачено п. 3 НП(С)БО 1 «Загальні вимоги до фінансової звітності», а тому підприємство не може обліковувати надалі такі запаси у складі активів і може їх списати з балансу саме з цих підстав.
При цьому суд зазначає, що відповідно до п. 7 розд. І Положення про інвентаризацію активів та зобов`язань, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 02.09.2014 р. № 879 (далі – Положення № 879), обов`язковою є проведення інвентаризації: у разі встановлення фактів псування цінностей (на день встановлення таких фактів) в обсязі, визначеному керівником підприємства; у разі техногенних аварій, пожежі чи стихійного лиха (на день після закінчення явищ) в обсязі, визначеному керівником підприємства.
Отже, за наявності фактів псування чи втрати запасів, підприємство має провести інвентаризацію.
Разом з тим, п. 8 розд. І Положення № 879 зазначено, що підприємства, що знаходяться на тимчасово окупованій території та/або на території проведення антитерористичної операції (або їх структурні підрозділи (відокремлене майно) перебувають на зазначених територіях), проводять інвентаризацію у випадках, обов`язкових для її проведення, тоді, коли стане можливим забезпечити безпечний та безперешкодний доступ уповноважених осіб до активів, первинних документів і регістрів бухгалтерського обліку, в яких відображені зобов`язання та власний капітал цих підприємств.
Зазначені підприємства зобов`язані провести інвентаризацію станом на 01 число місяця, що настає за місяцем, у якому зникли перешкоди доступу до активів, первинних документів і регістрів бухобліку, та відобразити її результати в бухобліку відповідного звітного періоду.
Тобто, саме керівник чи власник підприємства ініціюють проведення інвентаризації, але виключно тоді, коли стане можливим забезпечити безпечний та безперешкодний доступ уповноважених осіб до майна та первинних документів.
В межах спірних правовідносин, контролюючий орган наполягає на тому, що ТОВ «УКРЄВРОТРЕЙД ЛТД» повинно було здійснювати уцінку ТМЦ через створення резерву (забезпечення) знецінення запасів відповідно до НП(С)БО або МСФЗ, та відобразити різниці згідно з п. 139.1 ПК України для коригування фінансового результату до оподаткування на суму 1064021 грн.
З цього приводу суд зазначає, що уцінка проводиться, якщо на дату балансу чиста вартість реалізації запасів стала нижчою за їх первісну вартість, що може мати місце у випадку: псування запасів; часткової втрати первісних якостей; морального старіння; зниження ринкових цін; втрати попиту на товари; інших обставин, через які очікувана ціна продажу стала нижчою за балансову вартість запасів.
В свою чергу, списання активів має місце тоді, якщо: майно знищене; майно викрадене або захоплене; доступ до нього втрачений остаточно; відсутні реалістичні перспективи отримання економічних вигід у майбутньому.
З матеріалів справи судом встановлено, що підприємство позивача неодноразово зверталося для звірки даних про наявність ПММ на відповідальному зберіганні на підприємствах: ТОВ «СПЕЦНАФТА-ТРЕЙД» на суму 709960,50 грн та ТОВ «ТК СПЕЦНАФТА-СЕРВІС» на суму 354060,37 грн., зокрема і у березні 2022 року, але відповіді щодо підтвердження наявності чи відсутності палива станом на момент вирішення спірних правовідносин, позивачем отримано не було, що може свідчити про фактичну втрату цього активу та відповідно відсутність реалістичних перспектив отримання економічних вигід у майбутньому, що в свою чергу може бути підставою саме для списання палива.
У зв`язку з чим суд вважає, що в цьому випадку підприємством позивача проведено списання активів на суму 1064021 грн. та правомірно в бухгалтерському обліку відображено таку операцію наступним проведенням: Дт 203 "паливо" Кт 28 "товари" на суму 1064021 грн.; Дт 949 "Інші витрати операційної діяльності" Кт 203 "паливо" на суму 1064021 грн.
Оскільки за операціями зі списання вартості товарів на витрати у бухгалтерському обліку ПК України не передбачає різниць для коригування фінансового результату до оподаткування, висновок контролюючого органу про порушення пп. 134.1.1 п.134.1 ст.134, п.п.139.1.1 п. 139.1 ст. 139 ПК України від 02.12.2010 № 2755-VI (із змінами та доповненнями), п. 3 розділу ІІІ НП(С)БО 1 «Загальні вимоги до фінансової звітності», п. 4 НП(С)БО 9 «Запаси», затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 20.10.1999 № 246, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02.11.1999 за № 751/4044, в результаті чого підприємством занижено показники рядка 2.1.1 додатка РІ «Сума витрат на створення забезпечень (резервів) для відшкодування наступних (майбутніх) витрат відповідно до НП(С)БО» в розмірі 1064021 грн. та відповідно занижено рядок 03 Декларації з податку на прибуток підприємств «Різниці, які виникають відповідно до Податкового кодексу України (+, -)» в розмірі 1064021 грн., в т.ч. 2022 в розмірі 1064021 грн. є помилковим.
У зв`язку з цим, суд дійшов висновку, що податковео повідомлення-рішення ГУ ДПС у Полтавській області від 12 квітня 2024 року № 00048140701, яким ТОВ "УКРЄВРОТРЕЙД ЛТД" збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на прибуток приватних підприємств на суму 239405,00 грн є протиправним та підлягає скасуванню.
Судом першої інстанції не було враховано наведених вище обставин, що призвело до неправильного вирішення справи.
Згідно з ч. 1-3 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
На підставі викладеного, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню в частині відмови в задоволенні позовних вимог про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Полтавській області від 12 квітня 2024 року № 00048140701, яким Товариству з обмеженою відповідальністю "УКРЄВРОТРЕЙД ЛТД" збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на прибуток приватних підприємств на суму 239405,00 грн з прийняттям в цій частині нового судового рішення про задоволення позовних вимог.
В іншій частині рішення суду першої інстанції підлягає залишенню без змін.
Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.
При прийнятті рішення у даній справі суд врахував позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки інших аргументів учасників справи), сформовану, зокрема у справах Салов проти України (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), Проніна проти України (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та Серявін та інші проти України (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).
Пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень визначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Із врахуванням такого підходу Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, суд апеляційної інстанції вважає, що ключові аргументи сторін отримали достатню оцінку.
Інші доводи і заперечення сторін на висновки суду апеляційної інстанції не впливають.
Судові витрати підлягають розподілу у відповідності до ст. 139 КАС України.
Керуючись ст. ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 326, 327 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРЄВРОТРЕЙД ЛТД" задовольнити частково.
Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 13.03.2026 року по справі № 440/5860/24 скасувати в частині відмови в задоволенні позовних вимог про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Полтавській області від 12 квітня 2024 року № 00048140701, яким Товариству з обмеженою відповідальністю "УКРЄВРОТРЕЙД ЛТД" збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на прибуток приватних підприємств на суму 239405,00 грн та прийняти в цій частині нове судове рішення, яким позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРЄВРОТРЕЙД ЛТД" задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Полтавській області від 12 квітня 2024 року № 00048140701, яким Товариству з обмеженою відповідальністю "УКРЄВРОТРЕЙД ЛТД" збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на прибуток приватних підприємств на суму 239405,00 грн.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області (код ЄДРПОУ 44057192) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРЄВРОТРЕЙД ЛТД" (код ЄДРПОУ 39341757) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 7900,37 грн (сім тисяч дев`ятсот гривень) 37 коп.
В іншій частині рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 13.03.2026 року по справі № 440/5860/24 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя 	(підпис)	І.С. Чалий	
Судді	(підпис)  (підпис) 	З.Г. Подобайло   М.О. Семененко   	

Повний текст постанови складено 16.06.2026 року